18 E. A. HomÉn. 



skall hon såväl vid födseln som äfven sedermera varit ett friskt barn, samt åtnjutit god 

 helsa, och ungefär normalt utvecklat sig; vid 7 à 8 år skall hon börjat läsa samt vid 16 år 

 gått i skriftskolan; ur anamnesen kan intet utrönas som skulle antyda en syfilitisk infektion 

 post partum, utan torde en sådan med all säkerhet kunna uteslutas; ej heller några tidigare 

 säkra symptom af hereditär lues. Menses skall börjat vid 17 års ålder. Vid 20 års ålder 

 (mot slutet af år 1882) inställde sig aldeles samma symptom som hos de båda föregående vid 

 sjukdomens början, d. v. s. en ofta påkommande svindel, någongång tyngd och värk i huf- 

 vudet, allmän trötthet samt aftagande aptit, samtidigt började äfven „förståndet aftaga" och 

 minnet försvagas. Deremot ingen märkbar förändring af lynnet, hvarken retlighet eller annat, 

 ej heller några krampanfall. Ungefär efter l / a à 1 års sjukdom började jemte det nämnda 

 symptom småningom tilltogo, pat. blifva något osäker och vacklande i gången, nästan som en 

 drucken, samt derjemte stundom känna något värk och smärta i benen och här och der i 

 kroppen. 



Vid 22 års ålder skall menses upphört, ungefär samtidigt skall småningom en viss styfhet 

 i kroppen samt sedermera äfven kontrakturer hufvudsakligen i knä- och höftlederna, något 

 äfven i armbågslederna inställt sig; hvarjemte talet småningom skall börjat blifva något trögare. 



Vid denna tid eller något senare skall äfven en lätt darrning infunnit sig hufvudsakligen 

 i händer och armar. Alla nämnda symptom tilltogo småningom så att pat. det sista året 

 mestadels låg till sängs och vanligen måste matas, dock skall hon mestadels sjelfmant uträttat 

 sina naturliga behof. Äfven skall en viss tröghet vid sväljandet visat sig mot slutet, hvarjemte 

 saliven ofta brukat rinna ur mun, som merändels hållits halföppen. De par sista åren skall 

 pat. äfven klagat öfver värk under bröstet samt då och då haft uppkastningar; pat. skall äfven 

 betydligt afmagrat. 



Den 29 augusti 1888 intogs pat. å medicinska afdelningen och företedde då ett ganska 

 dementiaartadt utseende, hvilket i sambaud med de i anamnesen beskrifna kontrakturerna 

 gjorde att pat. var i ett fullkomligt hjelplöst tillstånd; hon tycktes föga observera af hvad som 

 tilldrog sig kring henne, utan låg fullkomligt apathisk, åt då hon matades, och lät sina behof 

 stundom gå ofrivilligt i sängen, talade vanligen ej heller utan utstötte då och då enstaka oar- 

 tikulerade ljud, kunde dock någongång liksom vakna upp och uttalade då enstaka ord och 

 äfven kortare satser ganska tydligt, ehuru med en visss tröghet. 



En lunginflammation tillstötte snart och pat. dog den 19 oktober 1888 vid 26 års ålder. 



Ur protokollet vid den följande dag å path. inrättningen utförda obduktion må följande 

 anföras : 



Kroppen i hög grad afmagrad. Inga exostaser å tibia eller annorstädes att upptäckas; 

 ej tydliga körtelsvullnader. Obetydlig likstelhet för handen. Kraniet tjockt, symmetriskt, sutu- 

 rerna normala, å dess inre yta intet anmärkningsvar dt. Dura mater lätt förtjockad. 



Pia mater lätt injicierad, ställvis lätt adhererande, mest i främre delen af hjernan. I 

 kärlen å hjernbasen enstaka aldeles små, hvitgråa fläckar. 



Gyri mera smala, särskildt i främre delen af hjernan. Vid insnitt föreföll corticalis rela- 

 tivt smal och af vanlig grå rödlätt färg. 



Hjernsubstansen något blodpunkterad. Hvardera linskärnan i dess centrala del af något 

 lösare konsistens samt af en lätt fläckig grågul skiftning. Ependymet af ungefär normalt 

 utseende. 



För öfrigt intet anmärkningsvärda 



