32 E. A. Homén. 



Af resp. patienters antecedentia, före utbrottet af sjukdomen, kan, såsom 

 redan tidigare framhållits ingen säker upplysning vinnas, såframt ej den om- 

 ständighet, att inga tidigare exquisita symptom l ) af hereditär lues förekommit, 

 eller rättare med säkerhet kunnat uppvisas (ty obetydliga sådana hafva lätt 

 kunnat blifva öfversedda, synuerligast då föräldrarnes observationsförmåga i 

 detta fall måste ställas något lågt) och ej heller säkra spår deraf hvarken 

 från ögon, öron, tänder eller öfriga delar af bensystemet, hud och slemhud, m. 

 m. förefunnos, möjligen i någon mon kunde anses tala emot att betrakta ifrå- 

 gavarande sjukdom såsom hvilande på hereditär basis, ithy att det är ytterst 

 rart, enligt somliga t. o. m. tvifvelaktigt att hereditär lues uppträder så sent 

 som i 2 af fallen, d. v. s. vid 20 år utan att tidigare på något tydligt sätt 

 uppenbarat sig. 



Hvad åter det kliniska förloppet beträffar, så kan detsamma, såsom ofvan 

 nämnts, ej väl inpassas i någon af de kända acquirerade sjukdomsformerna; 

 men finner deremot (liksom ock det pathologisk-anatomiska befundet), såsom 

 af det föregående framgår, vissa analogier i litteraturen öfver hereditär sy- 

 philis, och kan, om ock ej fullständigt, dock på visst sätt jemnställas med de 

 af Fournier 2 ) beskrifna tardiva luetiska cerebrala affectionerna, närmast bil- 

 dande ett slags blandform af tvenne af hans 3 typer, dem med cephalalgiska 

 och dem med mentala initial-symptom ;! ), med congestiva störingar derjemte, 

 der väl alla mera rent specifika symptom, såsom partiella förlamningar, jemte 

 alla symptom från huden, slemhinnorna, bensystemet, sinnesorganen m. m. 

 kunna saknas. — De hos alla 3 fallen i början af sjukdomen förekommande 

 smärtorna i benen, kunde väl ock snarast uppfattas såsom de af Fournier 4 ) 

 beskrifna ,, douleurs osseuse sans lésions" som enligt honom ofta förekomma 

 hos hereditär syfilitiska. 



Derjemte måste i detta sammanhang framhållas den något sena dentition 

 samt sedermera framför allt den „infantilism" som var påfallande i alla 3 

 fallen (se photografierna), äfvensom det förhållande att sjukdomen uppträdde 



') Huruvida de anfall af medvetsförlust, som fall III haft i barndomen, härvid äro af någon be- 

 tydelse är svårt att nu efteråt afgöra ; likaledes är det svårt att tillmäta den bos fall II under barn- 

 domen en kortare tid förekommande öronflytningen någon vigt, synuerligast då den, enligt modrens 

 uppgift, skulle varit förenad med smärtor. 



2 ) 1. c. 



3 ) Skulle man härvid tillämpa den något fullständigare indelningsprincip af de initiala formerna 

 som Fournier ger i sitt arbete : „La syphilis du cerveau" vore föreliggande sjukdom närmast att be- 

 trakta som en blandform af den congestiva och den mentala typen. 



\) 1. c. s. 269. 



