4 Fr KD. Ju H. W UK. 



Då nu sålunda ifrågavarande system står i nära samband till nämnda 

 kristallokemiska teori och delvis grundar sig derpå, kan det äfvenledes betecknas 

 såsom kristallokemiskt och ansluter sig derigenom till det af N. Nordenskiöld 

 1849 framstälda „atomistiskt-kemiska" systemet samt ofvannämnda af Rose 

 1852 offentliggjorda kristallokemiska system. 



Innan jag öfvergår till en närmare framställning deraf torde det vara 

 skäl att i korthet anföra grunddragen af ofvanför nämnda kristallokemiska teori, 

 nämligen törst den kristallografiska delen deraf, sedan den kemiska och slutli- 

 gen förhållandet dem emellan, med hänvisning för öfrigt till den ofvan citerade 

 förelöpande af handlingen . 



Kristallofysisk molekularteori. Det föreställningssätt, som af Fresnel 

 blifvit användt i och för förklaringen af de optiska fenomenen hos kristallerna, 

 i det han nämligen tänker sig eterns elasticitets förhållanden uttryckta genom 

 resp. en ellipsoïd, sferoïd eller sfer, kan naturenligt äfven tillämpas på kristal- 

 lernas rent materiela molekularförhållanden : man kan nämligen tänka sig dem 

 bildade genom aggregation i rät- eller snedvinkliga riktningar af sferiska, sfe- 

 roïdiska eller ellipsoïdiska molekyler, d. ä. atomkomplexer, omslutna af deras 

 resp. etersferer; och man kommer derigenom till följande allmänna gruppindel- 

 ning af kristallerna. *) 



I. Kristaller med sferiska molekyler. (Enkelt brytande kristaller). 



1) Aggregationen rätvinklig: reguliära kristaller med hexaëdrisk 

 spjelkbarhet. 



2) Aggregationen dels rät- dels snedvinklig: reguliära kri- 

 staller med dodekaëdrisk spjelkbarhet. 



3) Aggregat i on en snedvinklig: kristaller med oktaédrisk spjelk- 

 barhet. 



II. Kristaller med sferoïdiska molekyler. (Optiskt enaxliga kristaller). 



1) Aggregationen rätvinklig: tetragonala kristaller. 



2) Aggregationen rät- och snedvinklig: hexagonala kristaller. 



3) Aggregationen snedvinklig: rhomboëdriska kristaller. 



III. Kristaller med ellipsoïdiska molekyler. (Optiskt tvåaxliga kri- 

 staller. 



*) Ett analogt betraktelsesätt rörande kristallernas molekylarstruktur har redan af Kepler, 

 Huygens och Wallaston blifvit framstäldt samt af Dana (A System of Mineralogy) användts i och 

 för en systematisk sammanställning af kristallernas former. 



