Utkast till <it Kristallokemiskt Mineralsystem. 21 



trala eller indifferenta elementerna, hvilkas uppställande såsom en skild afdel- 

 ning, förmedlande öfvergången mellan de tvenne andra, är berättigadt såväl 

 från kemisk som mineralogisk synpunkt. Deras kemiska indifferens visar sig 

 särskildt vid deras uppträdande såsom mineralier eller såsom ädla gedigna me- 

 taller samt i ädelstenar och andra mindre lätt förstörbara föreningar. Man 

 kommer sålunda till anordnandet af de kem. elementerna på sätt närstående 

 tringulära schema utvisar med angifvande tillika af deras atomvigter. 



I föregående ofvanciterade afhandlingar hafva redan åtskilliga af de skäl. 

 som tala för naturenligheten af en sådan anordning af elementerna. blifvit fram- 

 hållna. Här må ytterligare påpekas, att den härvid tillämpade trialistisha prin- 

 cipen såsom jag ville kalla den i motsats till den tillförene, i den äldre kemin 

 använda dualistiska och den i närvarande tid gällande monistiska, visar sig 

 giltig såväl i stort som smått, nämligen först med afseende på hufVudindelnin- 

 gen i de tre hufvudserierna : I. de iclce-mctalHska, II. de h al (metalliska (metal- 

 loïder och lätta metaller) samt III. de metalliska elementerna (de egentliga, 

 tunga metallerna)*), hvar och en ytterligare sönderfallande i tre serier: A. 

 de positiva (basiska), B. de indifferenta (neutrala) samt C. de negativa (före- 

 trädesvis syror bildande) elementerna. Men denna tredelning låter ännu vidare 

 genomföra sig med afseende på de tre sistnämnda serierna A, B och C, och 

 slutligen kunna såsom redan Döbereinek (Pogg. Ann. 1829, 15) antydt ele- 

 menterna fördelas på grupper om tre och tre (triader), hvilka i afseende på 

 sina kemiska karakterer äro med hvarandra nära förvandta samt stå till hvar- 

 andra i ett analogt förhållande. Sådana grupper äro t. ex. inom halfmetaller- 

 nas resp. metalloidernas krets: Li, Na, Ka; Ka Kb, Cs; Ba, Sr, Ca; Be. Al, 

 Se; La, Ce, Di; S, Se, Te; Cl, Br, J; samt af de egentliga metallerna: Fe, 

 Ni, Co; Pd, B,h, Eu; Pt, Ir, Os; Bi, Sb, As; Cr, Mo, W; V, Nb, Ta, Hos 

 de förstnämnda visar sig äfven i qvantitativt afseende en analogi deri, att atom- 

 vigten äfvensom atomvölymen af den mellersta af de tre med hvarandra till 

 en triasgrupp förenade elementerna utgöra medeltalet af de tvenne andras atom- 

 vigter resp. atomvolyiner, eller att de senares summa är lika med den förres 

 dubbla atomvigt och volym. Anmärkas kan härvid, att af de tre med hvar- 

 andra sålunda förenade elementerna två i vissa afseende stå hvarandra närmare 

 och dymedelst kunna sägas tillsammans bilda en motsats till den tredje så t. ex. 

 Co och Ni i förhållande till Fe, Cs och Rb till Ka, Te och Se till S, ett för- 



*) I den ofvanciterade afhandlingen i Vet. Soc. Acta T. X äro dessa hnfvudserier anordnade i 

 eoneeutriska kretsar, livarigeuom deras tre underafdelningar blifva mindre skarpt åtskilda än i ofvau- 

 ståeude triangulära schema. 



