Utkast till ett Kristallokemiskt Mineralsystem. 27 



hos dem tilltaga. Samma förhållande eger rum mellan fosfor och dess metal- 

 liska förvandter As, Sb och Bi (4.3 + 3 + m.2), hvarvid deras mindre nega- 

 tiva karakter kan sättas i samband med deras mindre halt af negativa dyna- 

 mider. I allmänhet aftager inom serien C. III på samma sätt som inom C II. 

 den negativa karaktern med tilltagande halt af neutrala dynamider. 



På samma sätt som den negativa karaktern hos de negativa elementerna 

 visar sig vara beroende af den neg. dynamiden (3), så den positiva hos de pos. 

 elementerna af dyn. (1), hvarvid man äfven här finner, att den pos. karaktern 

 i allmänhet minskas eller blir mera indifferent med tilltagande halt af den neu- 

 trala dynamiden (2), hvarigenom de ock få en större eller mindre likhet med 

 de egentligen indifferenta elementerna i serierna C. Deremot anträffas hos dessa 

 sistnämnda elementers dynamidkomplexer, i öfverensståmmelse med deras för- 

 måga att uppträda såväl negativt som positivt d. ä. både bildande syror och 

 baser, alla tre dynamiderna företrädesvis dock den neutrala (2), hvarjemte hos 

 dem, i st. f. den hos de negativa och positiva företrädesvis förekommande dy- 

 namidkomplexen lika med syrets atomvigt, den med qväfvets atomvigt lika före- 

 kommer. Hypotesen om elementernas sammansättning af trenne uratomer eller 

 dynamider kan sålunda i allmänhet taget förklara deras rent kemiska natur; 

 att den äfven är i stånd att förklara deras förenings- och formförhållanden skall 

 i det följande visas. 



Kristallokemisk atomteori *). Det enklaste föreställningssättet beträffande 

 förhållandet i formell hänseende mellan de tre ofvananförda uratomerna eller 

 dynamiderna synes mig vara att tänka sig dynamiden (1) såsom en kraftpunkt, 

 omsluten af sin etersfer resp. verkningskrets, dynamiden (2) af tvenne sädana 

 punkter, inneslutna af en långsträckt etersferoïd samt (3) af trenne punkter 

 med ett afplattadt eteromhölje af triangulär form. Ingen af dessa dynamider 

 kan sålunda ensam för sig bilda eller omsluta ett rum; det minsta antalet af 

 rumomslutande dynamider är 4, hvilka tillsammans bilda ett tetraëdiïskt rum. 

 Ett exempel på en sådan dynamidkomplex lemnar kolet C =4(3), hvilket i 

 vigt och betydelse kan likställas med de tre gasformiga elementerna O = 

 4(3) + 2(2), N= 0(2) + (2) och H= (1), i fritt tillstånd = 2(1). Den bestän- 

 dighet, som dessa elementer visa i sitt gasformiga tillstånd, kan möjligen bero 

 derpå, att beståndsdelarna i deras dynamidkomplexer äro utsträckta i blott 

 en eller två riktningar, bildande en Unie eller ett plan, under det att vi hos 



*) Ehuru visserligen namnet atom icke är rätt lämpligt såsom uttryck för elementära delbara 

 dynamidkomplexer, så synes det mig dock kunna bibehållas, så länge denna delbarhet ännu ej blifvit 

 faktiskt påvisad. 



