34 Fred. Joh. Wiik. 



det, antagna enklare rationela, att man utan något nämnvärdt fel kan använda 

 detta senare. 



Här kan det vara på sin plats att nämna några ord äfven om de all- 

 männa grunderna för det kristallokemiska mineralsystemet. Det kunde ifråga- 

 sättas, livilkendera af de tvenne momenterna, den kemiska sammansättningen 

 eller kristallformen, som bör tillerkännas en större betydelse, och sättas såsom 

 bufvudindelningsgrund för systemet, Då nu emellertid det senare momentet är 

 beroende af det förra, icke tvärtom, sätta xi det här såsom indelningsgrund för 

 hufvudafdelningarna : silikater, öfriga salter och oxider samt svafvelmetaller och 

 elementer, och särskilja dessa vidare i underaf delningar (klasser) med fästadt af- 

 seende ej blott på de kemiska utan så vidt möjligt äfven på de fysiska egenska- 

 perna, särskildt den vigtiga åtskilnaden mellan metalliska, halfmetalliska och icke- 

 metalliska mineralier; dessa klasser indelas slutligen i grupper (familjer) med af- 

 seende fästadt utom på de förra äfven på de kristallografiska karaktererna. 

 Sålunda kommer hvarje större afdelning eller klass att delas i underafdelningar 

 eller grupper, hvilka i afseende på den yttre formen hafva sina motsvarigheter 

 inom andra klasser, och på detta sätt tillgodoses de tvenne hufvudvilkoren för 

 ett naturligt system, nämligen affinitetcn, likhet i inre afseende eller innehållet, 

 samt analogin eller likhet i yttre morfologiskt hänseende (formen). 



För öfrigt hafva vid de särskilda mineralierna afseende hufvudsakligen 

 blifvit fästadt vid förhållandet mellan de resp. egenskaperna särskildt mellan 

 den kemiska sammansättningen och kristallformen, hvilket funnit sitt uttryck i 

 kristallokemiska strukturformer, uppgjorda på grund at de i denna inledning 

 framstälda principer. Dessa formler äro visserligen hypotetiska och sålunda af 

 mera formel än reel betydelse. Men att de icke alldeles sakna äfven denna 

 sistnämnda, synes mig framgå deraf, att de i flere fall kunna lemna en för- 

 klaring öfver de mineralogiska förhållandena icke blott hos ett och samma mi- 

 neral utan och öfver de resp. mineraliernas inbördes relationer, och de synas 

 sålunda mana till fortgående i samma riktning, eller med andra ord, att vid 

 uppställandet af de mineralogiska symbolerna icke såsom hittills ensidigt fast- 

 hålla vid en blott kemisk ståndpunkt, utan derj ernte taga hänsyn äfven till kri- 

 stallformen och sålunda betrakta mineralierna från en mera omfattande, kristallo- 

 kemisk eller mineralogisk synpunkt, 



Genom att sålunda beakta alla tre slagen af mineralogiska karakterer, 

 kemiska, fysiska och morfologiska, kan det kristallokemiska systemet betecknas 



