Utkast till ett KristallokemisM Mineralsystem. 39 



hänseende gjorda indelningen af mineralierna, livilken äfven i afseende på nomen- 

 klaturen söker efterlikna de organiska systemen, har icke vunnit efterföljd. På 

 senare tid har doch Tschermak i sin lärohok gjort ett försök i denna riktning, 

 som synes mig värdt att efterföljas, om ock med någon modifikation, i det att 

 nämligen artbegreppet synes mig vara taget för vidsträckt så till vida att såsom 

 arter betecknas sådana yttre, mindre väsendtliga former, hvilka hellre synas 

 böra betecknas såsom varieteter. Skilnaden mellan slägten, arter och variete- 

 ter inom den oorganiska naturen synes mig i allmänhet kunna betecknas på 

 följande sätt. Med slägten förstås sådana mineralformer, hvilka icke bilda öfver- 

 gångar sinsemellan; sädana äro t. ex. orthoklas och plagioklas, pyroxen och 

 amphibol. Arter åter äro sådana former af ett slägte, hvilka kunna öfvergå i 

 hvarandra genom afarter eller isomorfa blandningsformer, men hvilka dock i 

 likhet med slägtena skilja sig kristallokemiskt från hvarandra genom olika fy- 

 siska grundmolekyler; sådana äro t. ex. de särskilda plagioklasarterna : albit, 

 andesin och anorthit, hvilka genom de mellanliggande afarterna eller sekundära 

 arterna oligoklas och labrador öfvergå i hvarandra; vidare olivinarterna forsterit, 

 egentlig olivin, fayalit m. fl. Varieteterna slutligen äro sådana former af ar- 

 terna, hvilka ined likhet i inre kemiskt eller molekylärt hänseende (de kem. 

 och fys. molekylerna) förena en yttre morfologisk olikhet eller med afseende på 

 kristallmolekylerna); sådana äro de olika formtyperna: den tafvelformiga, pelar- 

 formiga, den korniga, tradiga etc. formen af de resp. arterna. Skilnaden mel- 

 lan arter och varieteter kan sålunda i allmänhet sägas vara den, att arternas 

 olikhet betingas af inre molekylära krafter, varieteterna af yttre mera tillfälliga 

 orsaker. I ofvan framstälda tabellariska sammanställning äro hufvudsakligen 

 blott slägtena anförda, och af de mera artrika en del arter inom pareides. 



€1. I. GEOLITER. 



Vattenfria silikater innehållande elementer af serien A II (po- 

 sitiva lätta metaller) samt de indifferenta elementerna Al, Be och 

 B; spec. vigt =2,3 — 2,8; h. = 5 — 6. Primära mineralier, mestadels 

 utgörande väsendtliga beståndsdelar i kristalliniska bergarter. 



