46 Fred. Joh. Wiik. 



företer en sned. om albit påminnande form. Likasom det sålunda gifves Ortho- 

 klas, som vid vanlig temperatur är i det närmaste normal, så gifves det san- 

 nolikt äfven en sådan, som ehuru bildad vid högre temperatur redan från början 

 undantagsvis haft en anomal form. Dock har sannolikt temperaturen i sådant 

 fall icke varit så hög som den, vid hvilken den normala Orthoklasen bildats, så- 

 som ock, hvad ifrågavarande mikroklas beträffar, kan slutas, såsom varande en 

 på drummer förekommande genom heta solutioner, icke i en smältflytande magma 

 bildad fältspatsart. 



Kristallokemisk konstitution. Frågan om orthoklasens inre molekylar- 

 konstitution synes mig näppeligen kunna lösas endast på rent empirisk väg, 

 utan synes det mig nödigt, att understödja denna genom en deduktiv eller spe- 

 kulativ betraktning. Jag skall derföre här genom tillämpandet af den inled- 

 ningsvis framstälda kristallokemiska teorin söka lemna ett bidrag till denna frå- 

 gas lösning. 



Jemföra vi de ofvanför erhållna relativa värdena på de inom orthoklasens 

 grundmolekyl verkande atomkrafterna tagna i runda tal: 



b, : ab, : de, : c, = 1 : 2 : 2 : 2 



med de i inledningen framstälda kristallostatiska momenterna eller de atomi- 

 stiska konstanterna för de af fältspatens beståndsdelar, som i likhet med för- 

 hållandet inom elementernas dynamidkomplexer kunna betraktas hafva betydelse 

 i kristallografiskt hänseende nämligen: 



Ka : Si : Ål = 6 : 12 : 12 = 1 : 2 : 2, 



så komma vi till följande sammanställning mellan de förra och de senare: 

 b (2) = Ka (2); ab (4) = Si (4); Se (2) = Si (2); c (2) = Al (2). *) 



De kemiska motsvarigheterna till b- och «i-planen resp. normalerna ge sig 

 tydligen tillkänna af överensstämmelsen mellan de kristallografiska och kemiska 

 uttrycken för de resp. atomkrafterna- äfvensom af det lika antalet af dem. Be- 

 träffande deremot de och c eller normalerna till domat och bas. planet kunde 

 det sättas i fråga, hvilkendera af dem motsvarar Al. Med afseende fästadt 

 på de nedanför närmare betraktade metamorfoserna af orthoklas i kaolin och 



*) Siffrorna inom parentes angifva antalet planer resp. ytnormaler (atommetrar) samt motsvarande 



plpnipnto va fninpv 



antal elementära tom er 



