50 Fred. Joh. Wiik. 



man ock af det inledningsvis antydda förhållandet mellan Ka- och 2Va-atomerna 

 à priori kan förutsätta. Häraf förklaras äfven prisma-vinkelns närmande till 

 120° eller lika med den hos alhit i mån af iVa-haltens tilltagande. 



Ofvananförda kristallokemiska orthoklasformel lemnar sålunda en förklaring 

 öfver de vigtigare kemiska, kristallogranska och kristallofysiska data hos Ortho- 

 klas resp. anorthoklas, och den torde således i högre grad än förut framstälda 

 formler kunna göra anspråk på att betraktas såsom ett uttryck för orthoklasens 

 kristallokemiska företeelser. Då härtill kommer, att, såsom i det följande skall 

 visas, man genom att utgå från densamma kommer till formler för andra sili- 

 kater, hvilka på samma sätt stå i öfverensstämmelse med deras mineralogiska 

 förhållanden, synes den mig väl kunna betecknas såsom ett naturenligt uttryck 

 för orthoklasens molekylära konstitution. 



Mikroltlin. 



Mikroklinen är den triklina formen för Äa-fältspat, (Ka 2 AL Si a 16 ) men 

 är dock i kristallografiskt hänseende genom anorthoklasen närmare förhunden 

 med orthoklas än med alhit, hvarföre den ock i sina egenskaper står närmare 

 den förra samt med den senare bildar icke homogena molekylarföreningar, såsom 

 fallet är med albit och anorthit, utan lamellära sammanvexningar (perthit) med 

 ytorna i hufvudaxelns zon i det närmaste parallela, motsvarande de ofvannämnda 

 mellan Ka- och JVa-anorthoklas. Detta närmande till Orthoklasen i kristallo- 

 grafiskt hänseende torde hufvudsakligen hafva sin grand deri, att iiTa-atomen 

 äfven här har en hörn-ställning icke en kant-ställning såsom iVa-atomen i na- 

 triumfältspaten. Beträffande åter de mot c- och äc-planen svarande Al- och 

 Sz-atoinerna, så hafva väl de ett i likhet med de motsvarande hos albit snedt 

 eller trikliniskt läge, dock närmare till det hos Orthoklasen symmetriska (mono- 

 kliniska) läget. Antager man ett midt emellan dessa liggande läge hos AÎ- 

 oktaëdern, så kommer dess parallelt med symmetriplanet och det dermed sam- 

 manfallande opt. elasticitetsplanet hos orthoklas gående symmetriska genomskär- 

 ningsriktning att hos mikroklin ligga omkr. 15° från b : c riktningen, således 

 nära lika med utsläckningsriktningen på c-pl. hos mikroklin. Mikroklinen är 

 sålunda att betrakta såsom en mellan orthoklas och plagioklas stående mellan- 

 eller öfvergångsform. Att den dock är en verklig sj elf ständig fältspatsart, och 

 icke en blott sekundär anomal afart såsom anorthoklasen, framgår deraf, att 

 den icke i likhet med denna senare genom temperaturförhöjning öfvergår i ortho- 

 klas. Den är sålunda i likhet med orthoklas att betrakta såsom en primärt 

 bildad fältspatsart sannolikt i allmänhet vid något lägre temperatur än ortho- 



