60 Fred. Joh. Wiik. 



den hos den förra förekommande mot domat äc svarande atomkomplexen 2Si 

 2 . Spodumenens grundytor resp. vinklar motsvara sålunda ännu bättre än 

 orthoklasens dem hos de hypotetiska reguliära elementaratomerna i grundmoleky- 

 len. Vidare kan märkas att a-pl. (100) hos spodumen öfverensstämmer med 

 c-pl. (001) hos orthoklas äfven deri, att det är en tydlig spjelkningsyta, eller 

 kanske snarare en afsöndringsyta, hvaraf äfvensom af den tafvelformiga utbild- 

 ningen parallelt med detta plan man kunde sluta, att AU här likasom hos ortho- 

 klas betingar en fördubbling af molekylen i riktning af «-normalen, samt vi- 

 dare att a- och i-planen (100 och 010) äro molekylarriktningar i st. f. ab- 

 planen (110) hos pyroxen, eller att utbildningen är normal, hvilket ock synes 

 framgå af förekomsten af prismat ab 2 ( ooPo) hos spodumen i st. f. a 3 b ( ooPB) 

 hos pyroxen. Af uppträdandet af b 2 c (2Poo ) i st. f. be (Pa> ) hos spodumen 

 likasom hos fältspatsarterna, äfvensom af de ofta öfvervägande fl_.frjC-yt.orna (2P) 

 kan man sluta till en fördubbling äfven i c-riktningen eller en förening af 

 tvenne fysiska molekyler till en kristallmolekyl i denna riktning. 



Den nära relation, som sålunda i kristallokemiskt hänseende förefinnes 

 mellan alkalifältspat och spodumen, förklarar de intressanta metamorfoser i alkali- 

 fältspat och den dertill i kristallokemiskt hänseende nära stående muscoviten, 

 hvilka beskrifvits af Brush och Dana (Ueber die Mineralfundstätte von Branch- 



ville, Zeitschr. für Krystallogr. V), och hvarvid genom inpregnation af Na- 



i 

 resp. ita-haltiga solutioner 2 mol. Lu AU S^ 12 förvandlats i JR 2 Al 2 Si 2 8 + 

 i i 



B 2 Al 2 Si ti 16 med R 2 i den förra föreningen = Li 2 (Eukryptit) och Ka 2 , H 2 



(Muscovit resp. Killinit), i den senare = Na 2 (Albit) stundom äfven Ka, 

 (Mikroklin). Den hexagonalt kristalliserande eukryptiten förhåller sig härvid till 

 spodumen likasom nephelin till albit, och öfvergår lätt till muscovit. Dessa 

 pseudomorfoser erinra med afseende på albit- och muscovit-individernas strålfor- 

 miga anordning omkring spodumenkärnan om de omkring beryllkristallerna i 

 pegmatit från Kisko regelbundet anordnade albit- och musco^t-individerna, hvilka 

 dock icke äro att betrakta såsom uppkomna genom metamorfos utan såsom se- 

 nare utkristalliserade ur magma n. 



Petalit (LU AU Si s JU ) är den kiselsyrerikaste af de fältspatsartade mi- 

 neralierna och förhåller sig i afseende på kiselsyrehalten till spodumen såsom 

 anorthit till albit d. ä. den står till den förra i ett liknande homologt förhål- 

 lande. Detta motsvaras äfven af deras kristallogranska förhållande, om man 

 fördubblar hufvudaxeln i det vanligen antagna axelförhållandet a : b : c = 1,15 : 

 1 : 0,74 (se „Mineralkarakteristik" p. 118), i det att nämligen deras biax- 

 lar äro nära lika, men petalitetens c-axel då blir något mer än dubbelt så 



