80 Fred. Joh. Wiik. 



i de resp. tvillingsbildningarna gå i «-axelns (den tetragonala zonen) eller i 

 c-axelns zon (den hexagonala zonen) hos plagioklas. Den förra serien utgöres 

 af plagioklas-orthoklas-spodumen-(petalit, wollastonit)-danburit-leukophan-melino- 

 phan-skapolit-lencit, den senare af plagioklas~(iVa-orthoklas)-nephelin-sodalit, och 

 är sålunda mindre fullständig än föregående, i det den rhomhiska länken saknas. 

 Denna kunde dock anses motsvaras af den rhomhiska cordieritens metamorfoser 

 (pinit, fahlunit, pyrargillit etc), hvilka enl. all sannolikhet utgöra blandningar 

 af ett rhomhiskt alkali-silikat af cordieritens konstitution med Ka 2 resp. Na-, i 

 st. f. Mg (= R 2 Al 2 Si 2 8 ), med ännu oförändrad cordierit och metamorf muscovit, 

 och till hvars rhomhiska form man kan sluta af dessa senares. 



Vid denna öfvergång från plagioklasformen till de i öfverensstämmelse med 

 de nämnda tvillingskomplexerna sammansatta geoliternas grundformer kommer 

 egentligen blott den ena hälften af alkali-plagioklasens molekylarform i betrak- 

 tande, nämligen den mot silikatet Na 2 Ai 2 S? 2 8 svarande molekylarhälften; från 

 den andra, 4 Si 2 innehållande hälften kan man på liknande sätt komma till 

 pseudorhombiska och rhomboëdriska tvillingskomplexer, som nära öfverensstämma 

 med kiselsyre-modifikationerna asmanit, qvarz och tridymit, hvilkas hufvudaxlar 

 äro = resp. 1, 2 och 3 gr. af dessa tvillingskomplexers resp. hufvudaxlar, och 

 sålunda förhålla sig till plagioklasformens kiselsyrehälft såsom cordierit, mus- 

 covit, biotit etc. till dess silikathälft (se vidare afh. „Om kristallernas grund- 

 former" Vet. Soc. Öfvers. XXIX). Möjligt är att de egendomliga, hufvudsak- 

 ligen af Si0 2 bestående mineralierna Melanophlogit (v. Lasaulx) och Oristo- 

 balit (v. Rath), hvardera vid vanlig temperatur anomalt l'eguhära, förhålla sig 

 till nämnda kiselsyreserie såsom sodalit och leucit till sina resp. serier. 



Utom dessa tvenne serier af geoliterna med tetragonal och hexagonal form- 

 typ i afseende på prismazonen kan ännu en tredje serie härledas från fältspats- 

 formen nämligen genom tvillingsbildning efter tvillingsplan i den pseudorhom- 

 biska /;-zonen (symmetriaxelns zon). Dock finnes blott ett mineral inom denna 

 serie, som kunde hänföras till geoliternas klass nämligen zoisit (med ab : ab — 

 63° 34' (= a : c = 63° 57' hos orthoklas); men denna ansluter sig så nära till 

 epidotgruppen, att den med mera skäl kan hänföras till denna såsom dess rhom- 

 hiska representant. 



