Utkast till ett KristalJohcmisht Mineralsystem. 81 



Cl. II. ZEOLITER, 



Vattenhaltiga silikater med f. ö. analog kemisk konstitution 

 som föregående klass; v = 2,o — 2,5; h = 4 — 5. Sekundära mineralier, 

 afsatta på sprickor och hålrum i företrädesvis vulkaniska hergarter. 



1. Stilbitgruppen. 



Desmin. 



Denna bildar j ernte Harmotom och Pliillipsit följande homologa resp. iso- 

 morfa serie i enlighet med den tillförene af Streng och Fresenius samt seder- 

 mera af Rammelsberg (Zeitschr. d. deutsch, geol. Cresellsch. XXXVI) framstälda 

 uppfattningen. 



B AL 8i 6 16 + 6 H 2 = Desmin (B = Ca, Na 2 ). 



ii 

 „ 8i 6 O u + 5 „ = Harmotom (B = Ba, Ka 2 ). 



ii 

 „ &' 4 12 + 4 „ = Pliillipsit (B = Ca, Ka,, Na,). 



Kristallformen af dessa mineralier måste visserligen i deras nuvarande till- 

 stånd betecknas såsom monoklin; det kunde dock ifrågasättas med afseende på 

 den nära anslutningen till rhombiska systemet huruvida icke vid bilduingstem- 

 peraturen formen varit normalt rhombisk, men vid afsvalningen delat sig i två 

 eller flere partialkristaller af lägre symmetri i analogi med förhållandet hos åt- 

 skilliga i det föregående betraktade geoliter. Desmin, den enklaste af de tre 

 zeolitformerna, kan uppfattas såsom sammansatt af tvenne monoklhia kristallin- 

 divider, närmande sig till fältspatsformen, med ab ( cc-P) = 00° 44', tvillingsar- 

 tadt genomträngande hvarandra med c (ilf ) såsom tvillingsyta *). Hufvudskil- 

 naden mellan desmin- och fältspatsformen (orthoklas) blir då att vinkeln a : c 

 hos den förra är lika med 50 u 49' och således 13° 8' skild från motsvarande 

 vinkel hos orthoklas, men deremot närmande sig mera än den senare till mot- 

 svarande normal vinkel i det reguliära systemet ab : abc, ( od O : 2 02) = 54° 44'; 

 (se ofvanföre jemförelsen mellan orthoklas och det reguliära systemets former) **). 



*) I min „Mineralkarakteristik" p. 121 och 147 är den bredare kristallytan (T) eller den paral- 

 lelt med den kortare axeln (brachydiagonalen) betecknad såsom c, den smalare (M) som 6-pl.; naturli- 

 gare är dock, med afseende på analogin med ialtspatsartema, att sätta T= b ( ooPao resp. ccPào ), 

 Jf=c(OP). 



**) Anmärkas kan bär, att vinkeln c-.üc bos ortboklas är =-50° 19', således nära öfverensstäm- 

 niaiide med den ofvannämuda vinkelu c: a bos desmin. 



11 



