98 



Fred. Joh. Wiik. 



Muscovit. 



Enligt Tschermak (Zeitscbr. für Krystallogr. III pag. 122) är hos denna 

 äfvensom hos den dertill närmast sig anslutande paragoniten Ka 2 (resp. Na 2 ): 

 H 2 = 1 : 2, t. f. hvaraf man kommer till antagandet af att muscovitens fysiska 

 grundinolekyl innehåller minst trenne kemiska molekyler eller är = 3 {B 2 Al 2 

 Si 2 H ). Till samma åsigt föres man från en betraktning af muscovitens kri- 

 stallfoim och dess förhållande till orthoklasens grundform (se min ofvan citerade 

 afh.: Om kristallernas grundformer). Om man nämligen tänker sig den ofvan 

 anförda orthoklas-molekylarformeln delad i tvenne hälfter, så kommer man till 

 en hemiëdriskt monoklin form liknande muscovitens etsfigurer på dess bas. spjelk- 

 ningsyta och af lika sammansättning Ka 2 Äl 2 Si 2 O s ; och tänker man sig denna 

 tagen 3 gånger i hufvudaxelns riktning, så kommer man till muscovitens axel- 

 förhållande c= 1,65 eller =3,3, allt efter som man går ut från den hos påvuxna 

 kristaller förekommande hemimorfa orthoklasformen med c = 0,555 eller från den 

 med fördubblad hufvudaxel, hos invuxna kristaller förekommande holomorfa for- 

 men med c = 1,1 *). Härigenom får man ock en förklaring öfver muscovitens 

 tydliga basiska spjelkbarhet, i enlighet med förut anförda empiriska lag, äfven- 

 som den i samband dermed stående starka attraktionen i bas. planets riktning, 

 hvilken bland annat visar sig i den utsträckning i denna riktning som kristal- 

 ler (granat, turmalin) invuxna i glimmer förete. Med betraktande af musco- 

 vitens rhombiska formtyp är det dock sannolikt, att tvenne sådana långsträckta 

 hemiëdriskt monoklina fysiska grundmolekyler äro med hvarandra förenade till 

 en holoëdrisk pseudorhombisk kristallmolekyl såsom molekylarformeln (12) visar, 

 här nedan sammanstäld med den mera tydligt monosymmetriskt utbildade mar- 

 yariten, till hvilken man kommer från anorthitformen likasom till muscovit från 

 alkalif ält spatens grundform . 



bR, 



12. 



CL 



J&l dl . Si 



o 



c- 



O 



2 Si' 



13. 



-R*b 

 ' 8 





H>> 

 Si 



/f^o 



w 



%Y 



Et- 



Muscovit = 3 (2R. Z Al 2 SL 0„). 



Margarit = 3 (2R Al % Si 0„). 



I min „Miueralkarakteristik" p. 113 hänför sig c-axeln (= 3,3) hos muscovit till den spetsiga py- 

 ramiden M såsom grundform, ined vinkel mot e-pl. = 99°, under det att formerna äro betecknade med 

 afseende på pyramiden o satt = abc och med vinkeln inot c-pl. = 107°. 



