Utkast till ett Kristalldkemiskt Mineralsystem. 99 



Att muscoviten i optiskt hänseende närmare ansluter sig till det rhombiska 

 än till det monoklina systemet visar en betraktning af kristallplattor från Ki- 

 mito med rhombiskt prismatiska begränsningsytor, hvilka förhålla sig fullkom- 

 ligt i öfverensstämmelse med anomala kristaller, i det nämligen opt. axelplanet 

 i midten af kristallplattan är riktadt normalt mot bas. planet, men mot kan- 

 terna något afvika från vertikalplanets riktning, dock icke mer än hos andra 

 anomala kristaller. Afvikelsen hos muscovit från den rhombiska symmetrin är 

 i allmänhet taget icke större än den hos apophyllit, idokras, topas m. fl. Det 

 förefaller derföre något inkonseqvent, att muscovit betecknas såsom monoklin, 

 under det att topas t. ex., som ofta både kristallogra tiskt och optiskt företer 

 en ännu större monoklin formbildning, betecknas såsom anomalt rhombisk. Or- 

 saken till såväl muscovitens som topasens m. fl. rhombiska mineraliers anomala 

 struktur får sin förklaring deraf, att deras molekyler äro sammansatta af mo- 

 noklina partialmolekyler. Häraf härrör äfven de monoklina etsfigurerna, hvilka 

 icke heller utgöra något skäl för att betrakta muscoviten såsom normalt mono- 

 klin, alldenstimd kristaller af högre symmetri, nephelin, melinophan, aragonit 

 m. fl., äfven visa sådana figurer af lägre symmetri. 



Att muscovitens monoklina formbildning icke är normal eller primär utan 

 anomal och sekundär har man så mycket mera skäl att antaga som man à priori 

 kan förutsätta, att molekyler af en sådan långsträckt form som glimmermole- 

 kylernas lätt skola förskjutas genom ensidigt tryck. Häri hafVa vi väl äfven 

 att söka den närmaste orsaken till de hos muscovit förekommande glidytorna, 

 lnilka enl. Tschekmak motsvara ett orthodoma dc 2 samt tvenne klinopyramid- 

 ytor ab 3 c 3 och ab H c 3 i det af honom antagna monoklina axelsystemet för mus- 

 covit. I samband härmed må påpekas den streckning man stundom kan iakt- 

 taga på bas. spjelkningsytan gående normalt mot «i-ytan och äfven i mån af 

 dess utbildning mot 6-pl., häntydande på en regelbunden anordning af moleky- 

 ler omkring en centralmolekylarkomplex, motsvarande den som visar sig i polari- 

 seradt ljus hos åtskilliga optiskt anomala kristaller: milarit, vesuvian, granat 

 etc. Denna struktur visar sig synnerligen tydligt hos den hemisferiska musco- 

 viten från Kimito, hvars sferiskt böjda bas. plan samt mot ett centrum gående 

 spjelknings- och glidytor hantyda på en central-molekylär struktur icke blott i bas. 

 planets riktning utan ock normalt deremot. 



Paragonit eller natronmuscovit är såvidt man kan döma af de små blad- 

 formiga individerna isomorf med den vanliga kalimuscoviten och förekommer 

 väl äfven i molekylär förening dermed. Deremot är margariten eller kalkghm- 

 mern tydligt monoklin och förhåller sig antagligen till alkaliglimmern såsom 



