126 Fred. Joh. Wiik. 



Mn S såsom kärnmolekyl. Tanker man sig Be såsom tvåatomig radikal, så 



ii m 



kommer Be 3 att motsvara AL lios granat. Hnfvndskilnaden i afseende på for- 

 men från granat är helvinens tetraëdriskt hemiëdriska form, hvilken sannolikt 

 beror på en motsvarande hemiëdri hos den regnliära svafvelmanganen. Vi hafva 

 sålunda att i stället för 8 mot oktaëderytorna svarande hemimorfa rhomboëdriska 

 partialmolekyler tänka oss hos helvin 4 mot tetraëderytorna svarande, omslu- 

 tande 4 Mn S såsom kärn- eller centralmolekjd. Att helvin äfven i yttre fy- 

 siskt hänseende öfverensstämmer med granat visar den rödbruna helvinen från 

 Lupikko, hvilken då yttre formutbildning saknas lätt kan förvexlas med granat. 

 Äfven den med förherrskande rhombdodekaëderytor kristalliserande mörkbruna 

 helvinen från Sigtesö i södra Norge har, såsom Bröggek (Mineralien der siid- 

 nonvegischen Augit-syenite) anmärker, likhet med granat. 



Idoler as (Vesuvian). 



Idokras förhåller sig till granat såsom skapolit till leucit och kan då den 

 icke är tydligt kristalliserad stundom vara svår att skilja från denna, såsom 

 den s. k. kolophoniten från Arendal utvisar, hvilken tillförene betraktades så- 

 som granat men numera till större delen räknas till vesuvian. Äfven den ofvan 

 nämnda anomala granaten (granatoiden) från Pitkäranta har en ganska stor 

 likhet med påvuxna idokraskristaller genom stark utbildning af tetrakishexaë- 

 dern <x 02, hvars vinklar i de hexaëdriska symmetriplanen, i medeltal = 52° 44', 

 närma sig till den motsvarande ac : äc — 56° 31' hos idokras. I kemiskt och 

 paragenetiskt hänseende ansluter sig idokras närmast till kalklerj ordsgranaten, 

 tillsammans med hvilken den ock ofta anträffas. 



Kemisk sammansättning. I likhet med skapolit är äfven idokrasens ke- 

 miska sammansättning fortfarande omtvistad, och det är derföre här likasom i 

 föregående dylika fall skäl att taga äfven andra, kristallografiska och optiska 

 förhållanden i betraktande i och för utredandet af den inre molekylarstrukturn. 

 Vid jemf öreisen med skapolitgruppens mineralier, skapolit och gehlenit, finner 

 man nu, att, om man tänker sig ai-riktningarna hos de förra motsvara a- resp. 

 //-riktningarna hos idokras, de tre mineralierna bilda en homöomorf serie, i det 

 att abc : übe = 63° 42' hos skapolit förhåller sig till motsvarande vinkel (= 59°) 

 hos gehlenit ungefär såsom denna senare till vinkeln ac : äc = 56° 31' hos ido- 

 kras; zonerna c — ac — a hos den sistnämnda motsvara sålunda zonerna c — abe 

 — ab hos skapolit. Man har på grund af denna analogi i kristallografiskt hän- 

 seende skäl att sluta till en motsvarande i kemiskt resp. kristallokemiskt hän- 

 seende samt kommer sålunda till antagande af tvenne isomorfa föreningar Ca 



