128 Fe ed. Joh. Wiik. 



vexliiig af optiskt negativa och opt. positiva varieteter förekommer stundom enl. 

 Kosenbusch hos samma kristall. Med denna vexling i den optiska karakteren 

 står väl vexlingen i ahsorbtion i samhand, i det nämligen hos en del kristaller 

 den extraordinära, hos andra den ordinära strålen företer en större ahsorbtion 

 eller mörkare färg. Äfven genom en större brytningsexponent resp. mindre 

 eterelasticitet åtskiljer sig idokras från skapolit i överensstämmelse med den 

 förras halft metalliska natur i motsats till den senares icke-metalliska. 



Kristallokemisk konstitution. Om man i analogi med förhållandet hos 

 skapolit fyrdubblar ofvan anförda tvenne kemiska molekylarformler, så kommer 

 man till tvenne motsvarande isomorfa strukturforniler eller fysiska molekylar- 

 formler för idokras, i hvilka på grund af ofvannämnda motsatta förhållande 

 mellan skapolit och idokras i afseende på de kristallografiska huvudriktningarna 

 C'«-atomerna komma att motsvara a- (och b-) ytorna eller grundpyramidens me- 

 delhörn samt vidare i den ena (A) de fyra ^-atomerna pyramidytorna (abc) 

 samt ^/-atomerna ac-(resp. be-) ytorna eller grundpyramidens polkantriktningar, 

 i den andra (B) Ä'-atomerna åter c-planen (grundpyramidens polliörn). Således 

 är i A a (resp. /;) = C«, ac Si, abc = Al 2 ; i B. a = Ga, c Si. 



Följande betraktning af idokrasens kristallografiska och kristallokemiska för- 

 hållanden kunna tjena till bestyrkande af riktigheten af detta åskådningssätt. 



Grundpyramidens normalvinkel abc : abc varierar enl. Zepharovich mellan 

 105° 30' och 105° 54', enl. Strüver åter mellan 105" 33' (gul vesuvian från 

 Albanerberget) samt 106° 32' (mörkbrun vesuvian från samma ställe). Häraf 

 erhålles för hufvudaxeln (c) eller molekylaraxeln : 



c = 0,5372 — 0,527s (i medeltal = 0,5325), 



ocli deraf åter för den dynamiska axeln (c,) de reciproka värdena 



c, = l,86i — 1,895 (medeltal = l,87s). 



Sätter man nu i analogi med förhållandet hos skapolit i molekylarformeln 

 A de relativa värdena för molekylarkrafterna 



ac, (= Si) : a, (= Ca) = 2:1 

 samt i formeln B 



c, (= Si) : a, (= Ca) = 2:1, 

 så får man för A, för de motsvarande normalenia 



