utkast till ett Kristallokemi skt Mineralsystem. 131 



väl äfven den hos en del idokraskristaller förekommande anomalin i afseende 

 på kristallvinklarna sä t. ex. den mellan gnmdpyramid-ytorna och has. planet 

 i olika riktningar gående betydliga vinkelskilnaden af ända till 0° 22', som jag 

 funnit hos Frugårdit-kristaller (den finska mineralsaml. etc. Finska Vet. Soc. 

 öfvers. VLVI). Dock måste väl äfven denna kristallografiska anomali ytterst 

 bero på idokrasens mer eller mindre tydliga monosymmetriska struktur, hvilken 

 kan vara mera utpräglad i den ena af de två protopyramid -riktningarna än i 

 den andra. 



Vid upphettning minskas enl. Pkendel (1. c.) den opt. tvåaxligheten hos 

 idokras från Wilui. Detta leder till antagandet, att wiluiten likasom väl ido- 

 krasen i allmänhet vid högre temperatur varit normal samt vid temperaturned- 

 sänkning öfvergått till anomal, hvilket väl ytterst beror på en ringa förändring 

 i atomläget inom grundmolekylen. 



Hos idokras är utbildningen i hufvudaxelns riktning mindre utpräglad än 

 hos den för öfrigt analoga skapoliten, så att idokraskristaller rinnas, t. ex. från 

 Achmatowsk (enl. Kokschaeow), hos hvilka pyramidytorna öfverväga prisma- 

 ytorna, hvilket väl sällan eller aldrig förekommer hos skapolit, samt att basiska 

 planet, som hos skapolit kristallerna saknas eller är underordnad!, hos idokras 

 icke sällan öfverväger pyramidy torna. Denna skilnad i kristallografisk utbild- 

 ning mellan idokras och skapolit står utan tvifvel i samband med och är be- 

 roende af den förras något större hufvudaxel än den senares och deraf följande 

 relativt mindre molekylarattraktion i denna riktning. Deraf beror väl äfven 

 idokrasens mindre tydliga prismatiska spjelkbarhet samt otydliga bas. spjelkbar- 

 het till skilnad från skapolitens teml. tydliga prismatiska spjelkbarhet. 



Mellilit bildar såväl i kristallografiskt och kemiskt som äfven i optiskt hän- 

 seende i afseende på brytningsexponenten en öfvergångslänk mellan idokras och 

 skapolit, samt ansluter sig sålunda väl äfven i kristallokemiskt hänseende till 

 dem. Den kunde visserligen derföre äfven, i likhet med gehlenit, sammanstäl- 

 las med skapolit; dock synes mig dess något större jern- och magnesiahalt be- 

 rättiga den att räknas till idokras. Den har f. ö. ett mera petrografiskt än 

 egentligen mineralogiskt intresse. 



2. Turmalin-Cordieritgruppen. 



Turmalin. 



Turmalinen motsvarar i krystalloliternas klass nephelinen i geolit ernås, och 

 kan i likhet med denna i kristalliseradt tillstånd jemföras med en plagioklas- 



