146 



Fred. Joh. Wiik. 



-82. 141) samt det af Beögger (Zeitsch. für Krystallogr. XVI 92) synes 

 mig det förstnämnda, enl. hvilket ab : ab hos zoisit tankes motsvara a : c hos 

 epidot samt be : be = 68° 54' hos den förra abc : übe = 70" 20' hos den senare, 

 vara det naturenligaste, särskildt på grund af det ofvannämnda förhållandet till 

 fältspat samt till de öfriga med epidoten förvandta mineraliernas. Zoisitens 

 axelförhållande blir i enlighet härmed 



a : b : c = 0,6196 : 1 : 0,6859, 



och den största axeln kommer att gå normalt mot den tydliga spjelkningsytan 

 (6-pl.) i enlighet med den allmänna lagen för förhållandet mellan spjelkharhet 

 och axelriktningar. 



Följande diagrammer af epidot i /;-axelns zon med a- och c-axeln i för- 

 hållandet 1,58 : 1,8 samt af zoisit i c-axelns zon (bas. planet), visa närmare re- 

 lationen mellan dem i enlighet med nämnda uppfattningssätt: 



19. 



Epidot. 



Zoisit. 



Differenserna mellan hufvudytvinklarna hos epidot och de motsvarande hos 

 zoisit hlifva i detta fall öfverhufvudtaget lika med dem i den af Groth. Tscher- 

 mak och Brööger (1. c.) gjorda sammanställningen, enl. hvilken spjelkningsytan 

 (6-pl.) hos zoisit tankes motsvara re-pl. (T) hos epidot: man erhåller nämligen 

 i förra fallet diff. 1" 2', 5° 29' samt 6° 31', i senare 0° 8', 6° 23' och 0" 31', hvar- 

 vid dock hör märkas, att det egentligen icke är den enkla epidotkristallen utan 

 dess tvillingskomplexer, med pinakoïd- (a och c) eller domaytor {ac och äc) så- 

 som tvillingsplan, som höra jemföras med zoisitkristallen. Att i förra fallet de 

 tvenne vigtigaste (spjelkningsy torna) a {T) och c (Ai) hos epidot komma att mot- 

 svara de tvenne hufvudy torna (prismaytorna) hos zoisit är äfven ett skäl för 

 antagandet af Dana 's uppfattningssätt. Vinkeln ac : äc (r) = 81" 3G' hos epidot 

 kommer då att motsvara vinkeln a : b = 90" hos zoisit, då deremot enligt Brög- 



