Utkast till ett Kristallokemiskt Mineralsystem. 171 



Cl. VI. METALLOLITER. 



Vattenfria silikater företrädesvis med Ca, Mg, Fe, Mn m. fl. tunga 

 metalliska radikaler; v = 3 — 3,5, h = 5 — 7. 



1. Pyroxen-Amphibolgruppen. 



Triklina arter. 



Bhodonit. Rhodoniten (3InSi0 3 ) betraktades af Gkotu (Tabell. Uebers. 

 d. Mineral.) samt sedermera af Flink (Ofvers. af Vet. Akad. Förh. 1885. N:o fi) 

 såsom nära förvandt i kristallografiskt hänseende med monoklin pyroxen, hvil- 

 ket synes af följande sammanställning af deras axelförhållande med antagande 

 af spjelkningsplanen bos rhodonit såsom prismaplan: 



Rhodonit a : b : c = 1,07 : 1 : 0,62; « = 103" IS', fi = 71" J (>', y = Si" 39' 

 Pyroxen „ = 1,09:1:0,58 /3 = 74" 11' 



Ännu närmare kommer rhodoniten till den rhombiska pyroxenen (enstatit) enl. 

 den af Hj. Sjögben (Geol. Fören. i Stockholm Förh. Bd. 5) valda grundformen: 



Rhodonit 1,ots : 1 : 0,60s; a = 94" 39', ß = 89" 9, y = 92" 26' 

 Enstatit l,03i : 1 : 0,589. 



Denna grundform synes dock mindre naturenlig såsom de deraf härledda 

 komplicerade symbolerna för de resp. sekundära ytorna utvisa. Naturenligast 

 synes derföre den af A. Hajibekg (Mineral, studien: Geol. Fören. Förh. 13. 

 552) valda grundformen vara, hvilken utgör en förmedling af de tvenne förra 

 uppfattningssätten, i det att i likhet med Flink's åsigt de allmännare förekom- 

 mande formerna (c, b, k, ra) äro lagda till grund för axelförhållandet, dock upp- 

 fattade icke såsom prisma- och pyramidytor utan i närmare öfverensstämmelse 

 med Sjögren's uppfattning såsom pinakoïd- och domaytor. Det axelförhållande 

 man på sådant sätt kommer till visar såsom Hambeeg (1. c.) anmärker en nära 

 öfverensstämmelse med wollastonitens, såsom följande sammansättning utvisar: 



Rhodonit l,i« : 1 : 0,456; a = 85" 16', /3 = 68° 24', y = 86" 4'. 

 Wollastonit l,iu : 1 : 0,483 ß = 69" 48'. 



