Utläst till ett Kristalldkemiskt Mineralsystem. 195 



som den ofvannämnda ainigmatitens triklina form. Hufvudskilnaden mellan 

 titanit- och liëvritmolekylen synes sålunda bestå den, att den torra ntgöres af 

 tvenne olika, den senare af tvenne lika hälfter, motsvarande titanitmolekylens 

 Si 2 -hälft, med abc — Si, ab = Fe, b — Ca, a = Fe, i analogi med atomlagringen 

 hos Danburit (se denna), samt i enlighet med liëvritens kemiska konstitution: 



//, Ca, Fe, Fe, Si, O 



18- 



Denna formel är analog med zoisit-epidotformeln, i det den kan sättas 

 under formen: 



II, Ca 2 Fe. Si, O m + 2 (Fe, Si 4 ), 



d. ä. datholit-gadolinitmolekylen förenad med den af olivin i stället för den af 

 anorthit hos epidot-zoisit. I analogi med förhållandet bos dessa senare har 

 man skäl att tänka sig H 2 i form af hydroxyl (11,0,) såsom kärnmolekyl 

 inom atomkomplexen. 



Kenirölit (Mu, Fb,Si,0,,) kan lämpligast här få sin plats såsom motsva- 

 rande ena delen af liëvritmolekylen, utan 11,0, äfvensom af epidot-zoisit eller 

 datholit, med hvilken sistnämnda den äfven öfverensstämmer i afseende på prisma- 

 vinkeln ab : ab - 64" 42', hvilken närmare öfverensstämmer med datholitprismat 

 (64" 38') än den bos liëvrit (ab = 67" 22') samt den hos titanit (66" 29'). Den 

 bildar sålunda i sjelfva verket en länk i den serie af metalloliter, hvilkas prisma- 

 zoner motsvara zonen « : c (= omkr. 64") hos fältspatsarterna. 



3. Olivin-Dioptasgruppen. 



Likasom den första gruppen (pyroxen-ampbibolgruppen) i sin prismazon 

 visar öfverensstämmelse med zonen /> : c hos fältspat och dymedelst inom me- 

 talloliternas klass motsvarar de analoga inom föregående klasser, samt vidare 

 titanit-liëvritgruppen med zonen a — c, så kan man hos ifrågavarande 3:dje grupp 

 finna en öfverensstämmelse mellan en hufvudzon och zonen a — b hos fältspat. 

 Hithörande silikater äro sålunda analoga med cordierit-turmalin samt granat t. 

 e. d. och kunna i enlighet dermed fördelas på tre underaf delningar: rhombiska, 

 rbomboëdriska och bemiëdriskt reguliära arter. 



