Utkast till ett Kristallokemi slet Mineralsystem. 205 



Cerit (Ge, La, Dt) 3 SiO i + aq. Denna betraktades tillförene af Hàidingeb 

 såsom hexagonalt prismatisk, sedermera af A. Nordenskiöld såsom rliomliisk 

 med nära !)()" primavinkel. Man kunde pä grund af dessa, så olika uppgifter 

 förmoda tillvaron af tvenne skilda isomera modifikationer förhållande sig till 

 hvarandra såsom de rhomboëdriska till de rhombiska arterna inom olivindioptas- 

 gruppen. 



Till cerit synes den af Flink funna Harstigit ansluta sig såväl med af- 

 seende pä sina olivin liknande kristaller som i afseende på förhållandet mellan 

 de basiska radikalerna Ca, Mn, Al, IL och Si 2 . 



Rhomboi'driska arter. 



Pf/rosiiialit öfverensstämmer med dioptas i afseende på axelförhållandet a : c 

 = 1:0,5308, och man kunde derföre skrifva dess formel: 



3 [H 2 (Fe, Mn) Si OJ + (Fe, Mn\ Si 4 + (II 0) 2 Cl. 



Dock visar sig å andra sidan en betydlig skiljaktighet i den öfvervägande 

 utbildningen af bas. planet och protoprismat, i den tydliga spjelkbarheten parallelt 

 med bas. planet samt i den negativa dubbelbrytningen, hvilket talar för att 

 pyrosmalitmolekylen utgör en dubbel eller tripelmolekyl i hufvudaxelns riktning 

 i likhet med glimmermolekylen. Multiplicerar man ofvannämnda formel med 3, 

 så kommer man till 4 mot dioptas svarande molekyler med 3 Cl(JI()) 2 säsom 

 kärn- eller centralmolekyl. Tänker man sig dessa 4 molekyler förenade i huf- 

 vudaxelns riktning i analogi med förhållandet hos chondrodit och glimmer, så 

 kommer man till c = 2, 12, hvilket står i öfverensstämmelse med den tydliga 

 basiska spjelkbarheten. 



Till pyrosmalit ansluter sig Friedelit (Beetrand), som äfvenledes har en 

 till dioptas närstående grundrhomboëder, och livars med pyrosmalitens besläg- 

 tade kem. formel, såsom redan Dana antydt, likaledes kan skrifvas i öfverens- 

 stämmelse med dioptasens formel. 



Cronstedtit. Denna i hemimorfa spetsiga rhomboëdrar kristalliserande jern- 

 chlorit är analog med pennin, i det vinkeln mellan bas. planet och den spetsiga 

 rhomboëderytan är = 85" 12' (hos pennin = 85"). Att denna den spetsigaste 

 af de tre hos cronstedtit förekommande rhomboëdrarna med hufvudaxlarna = 

 1:2: 3, är att betraktas såsom grundform {R), motsvarande således den hos 

 glimmer och chloritarterna, och de tvenne öfriga såsom sekundära = \ 2 -R och 

 %R, derför talar icke blott dess öfvervägande utbildning framför de tvenne 



