4 E. R. Neovius. 



lat. Magnus). Gadolins farfar var den framstående astronomen och fysikern, 

 teologie professorn, sedermera biskopen i Åbo, Jakob Gadolin, hvilken fyra 

 gånger utsågs till universitetets Rektor och år 1788 till dess Prokansler. 

 Den framstående vetenskapsmannen, professorn i Kemi vid universitetet i Åbo, 

 Johan Gadolin och likaså professorn Gustaf af Gadolin, äfven han fyra gån- 

 ger vald till universitetets Rektor, voro Gadolins farbröder. Namnet Gadolin 

 är således nära förenadt med vår vetenskaps och med vårt universitets historia. 



Sin första undervisning erhöll Gadolin i hemmet, der fadren, en fram- 

 stående industriidkare och jordbrukare, men isynnerhet modren ledde hans stu- 

 dier i matematik och naturvetenskaper. 



Vid 13 års ålder vann Gadolin inträde i finska kadettkåren, der han 

 redan tidigt genom flit och allvar ådrog sig lärarenes uppmärksamhet. Klass 

 efter klass gick han fram såsom primus, omtyckt och aktad af såväl lärare 

 som kamrater. På de högre klasserna, der studierna bedrifvas mera sjelfstän- 

 digt, vaknade Gadolins intresse för naturvetenskaperna. Främst synes Astro- 

 nomin hafva tilltalat hans lifliga fantasi. Då tiden från kl. 6 på morgonen 

 till % 10 på aftonen var strängt upptagen, tillgrep Gadolin under sista året 

 af sin studietid morgonstunderna från kl. 3 till 6 för att hänge sig åt studium 

 af denna vetenskap. Sålunda genomgick Gadolin tillsammans med en af sina 

 kamrater, numera Generallöjtnanten F. Neovius, Schuberts teoretiska astronomi. 



Redan som kadett framstod hos Gadolin den karaktärsegenskap, som se- 

 nare gjorde honom så omtyckt af alla — anspråkslösheten. Betecknande här- 

 för är hans svar till Baron Rosenkampff, en af den tidens högsta militärer i 

 landet, med hvilken Gadolin tillfälligt sammanträffade på ett gästgifveri. Ro- 

 senkampff gjorde den unge mannen åtskilliga frågor om förhållandena i kadett- 

 kåren och sporde slutligen, utan att känna namnet på den han hade framför 

 sig: hvem är nu primus i kadettkåren? Det är en Gadolin svarades helt 

 lugnt, utan att en min förrådde att primus sjelf stod inför generalen. 



Gadolins namn finnes ingraveradt på en af de stora hvita marmortaflor, 

 hvilka pryda kadettkårens solennitetssal och hvilka upptaga namnen på de 

 elever, som med största utmärkelse genomgått läroanstalten. 



Efter afslutad kurs i kadettkåren befordrades Gadolin sommaren 1847 till 

 fänrik vid lifgardets Pauloffska regemente och tillkommenderades till Michai- 

 loffska artilleriskolan, der han inhemtade grunderna af den vetenskapsgren, åt 

 hvilken han senare egnade en stor del af sitt lif och sina krafter. Efter att 

 år 1849 med utmärkelse hafva afslutat kursen vid artilleriskolan befordrades 

 Gadolin till löjtnant och öfverfördes på gardesartilleriet. Från denna tid eg- 

 nade Gadolin sig åt vetenskapen, och det dröjde ej länge innan frukterna af 



