20 



Ofvanstående jordprof representera med hänsyn till vegetationen 

 olikartade områden. Vid proftagningen antecknades: 



N:o i. Från mellanparti af rasmarken söder om Martorp. Jorden 

 i ytan tämligen fint fördelad. Från omkring 0,5 dm:s djup rikligt 

 med grus och klapper. Vegetationen utgöres af tätt stående buskar, 

 företrädesvis hassel. Se ståndortsanteckning n:o 1 under »mellan- 

 regionen» sid. 32! 



N:o 2. Från sluttningens öfre del omedelbart under klefven vid 

 Martorps kvarn. På ytan grofva klapperstycken (ej medtagna i prof- 

 vet), jord djupare ned jämförelsevis fint fördelad. Område jämfö- 

 relsevis sterilt, vegetationstäcke ej slutet. Vegetationen se sid. 45. 



N:o 3. Från högbuskformationens öfvergångsparti nedåt till has- 

 sellund mellan St. och L. Brattfors. Jord fint fördelad, fuktig, ho- 

 mogen, af mörkt rödbrun färg. Vegetationen utgöres af rik humus- 

 flora (jfr sid. 44 fig. 8). 



Af jordanalyserna framgår, att vi ha att göra med jämförelsevis 

 rika jordarter. Särskildt är detta fallet beträffande n:o 3. I n:o 1 

 gör sig dock brist gällande med afseende på fosforsyra. N:o 2 inne- 

 håller anmärkningsvärdt låg kväfveprocent. Vittringsjorden af ortho- 

 cerkalk har enlig Munthe (1. c. p. 141) en mycket växlande kalk- 

 halt, något som äfven i ofvanstående tabeller påfallande framträ- 

 der. Vittringsjordens mörkt rödbruna färg förklaras därigenom, att 

 kalkstenen vid vittringen förlorar > högst ansenliga mängder af kol- 

 syrad kalk, och en anrikning på järnoxid- och manganoxidul- 

 salter äger rum», (Munthe 1. c. p. 141). Analyser af jordarter när- 

 stående de ofvan undersökta äro meddelade af Muxthe (l. c. pp. 

 142 — 143) samt af Witte (II, pp. 24—25). 



Marktemperatur. 



De ofvan skildrade växhngarna i de lösa jordlagrens beskaffenhet 

 i rasmarkens öfre och nedre partier komma, som i det följande skall 

 visas, till uttryck i vegetationens sammansättning. Växlingarna med 

 afseende på substratet och vegetationen medföra äfven, som man 

 kan vänta sig, för olika ståndorter olikartade förhållanden beträf- 

 fande marktemperaturen. För att i någon mån lära känna hög- 

 buskformationens lifsvillkor med hänsyn härtill har jag företagit 

 några bestämningar, som ehuru tämligen fragmentariska, dock 

 i några afseenden torde vara upplysande. Hänsyn har fästs 

 vid de genom direkt insolation framkallade temperaturerna, hvilka 



