43 



dalar i rasmarken. I sin öfre del är klelVen renspolad, och de 

 raukliknande partierna framträda ofta vackert (se fig. 7). Buskarna 

 stå spridda i grupper, öfver dem höjer sig ett glest skogsskikt af 



Förf. foto. 

 Fig. 7. Öfre delen af den undre rödstensklefven med -halffärdiga raukar>. 



Stora Brattfors}. 



Fraxinus excelsior. Uliniis montancL Popnliis tremula och Sorbiis 

 suecica. Vegetationen är utbildad i mesotil riktning. Såsom karak- 

 täristiska för undervegetationen kunna anföras: Anemone ranuncii- 

 loides. Corydalis fabacea. Gagea liitea, Ackca spicata, Ajuga pijrami- 

 dalis. Carex digitata. Glechoma hederacea. Lathrcea sqiiamaria. Lii- 

 ziila pilosa. Sanicida europcva, Viola ririniana. Paris qiiadrifolia. 

 Orobus rernus. Ranunculus auricoiuus. 



Hassellundar. 



Där rasmarken nedåt öfvergår till jämförelsevis plan mark. ut- 

 breder sig högbuskformationen stundom till hassellundar. Jorden 

 är på sådana lokaler frisk eller fuktig och rik på näringsämnen 

 (jfr jordanalys n:o 3. sid. 19). Vegetationen undergår en förän- 

 dring i töljande afseenden. Mer eller mindre utpräglade xerofyter 

 träda tillbaka. Af buskarna blir Corylus avellana sa godt som alle- 



