49 



Vid tillämpningen af sina teorier har Raunki.kr erhållit positiva 

 resultat af högt intresse. Med tydlighet synes framgå, att lifsfor- 

 mernas statistik utgör ett tillförlitligt medel att karaktärisera om- 

 råden utmärkta af större klimatiska motsättningar med hänsyn till 

 växtklimatet. 



Emellertid har Raunki.ers metod blifvit föremål för kritik sär- 

 skildt af Warming (IV). Han framhåller bland annat, att växt- 

 världens utbildning inom olika områden ej allenast står i samband 

 med klimatiska förhållanden, utan äfven i hög grad är beroende af 

 historiska och edafiska faktorer, och att lifsformerna under sådana 

 omständigheter ej kunna gifva ett troget uttryck åt växtklimatet. 

 Sin slutkritik samlar Warming lIV. p. 25) i följande sats: Der er 

 saaledes vistnok forskellige Vanskeligheder ved at faa et paalide- 

 ligt, videnskabeligt Resultat angaaende »Planteklimaet frem ved 

 Raunklers Metode, og jeg troer, at man hellere maa nöjes med at 

 studere Forholdet mellem Livsformer i de forskellige. af Klima. 

 Jordbund m. m. betingede Samfund, som ethvert Land har flere 

 -af. selv med fullsta?ndig ens Klima. eller i alt P^ald — begynde 

 med Samfunds-Studierne og med dem som Udgangspunkt gaa videre ■ 



Ehuru Raunki.er (III) sedan med framgång gendrifvit Warmings 

 kritik, torde det dock ligga mycket berättigadt i densamma. Sär- 

 ■skildt kan det häfdande af de växtgeografiska enheternas, samhäl- 

 lenas betydelse som utgångspunkt vid växtgeografiska 

 forskningar af denna art, som genom Warmings kritik kommit 

 till uttryck, anses innebära ett viktigt principuttalande. Warmings 

 kritik inbjuder äfven osökt att pröfva RAUNKi.tRS metod vid forma- 

 tionsstudier. Jag har företagit några undersökningar i denna riktning; 

 särskildt har jag velat undersöka, i hvad mån ^'lifsformernas statis- 

 tik kunde användas såsom jämförelsematerial för karaktäriseran- 

 det af ett enskildt samhälle, högbuskformationen, i förhållande till 

 andra samhällen. Impulsen till dessa undersökningar erhöll jag 

 «enom professor Sernanders föreläsningar öfver den nordiska 

 vegetationens lifsformer' höstterminen 1909. 



Såsom tvenne formationstyper lämpliga att jämföra högbuskfor- 

 mationen med valdes alfvaret och löfängen. Det är nämligen ä priori på- 

 tagligt, att högbuskformationen i förhållande till nämnda väl under- 

 sökta formationstyper kan betraktas säsom ett ekologiskt mellanled, 

 något som, för att nämna ett exempel, redan framgår af skogsskik- 

 tets förhållande inom resp. samhällen. Det syntes mig därför vara 

 af särskildt intresse att kontrollera, huruvida äfven beträffande lifs- 



Suensk Botanisk Tidskrift 1911. 4 



