Svensk Botanisk Tidskrift. i91i. Bd ö, h. i — : 



REFERAT. 



EFwin Baurs undersökningar öfver infektiös kloros 



hos växter. 



Erwin Baur: Zur Aetiologie der infektiösen Panachierung. Ber. 

 Deutsch. Botan. Ges. 1904. 



— — : Uber die infektiöse Chlorose der Malvaceen. Sitzungsb. Kgl. 



preuss .\kad. d. Wissensch. 1906. 



— — : Weitere Mitteilungen uber die infektiöse Chlorose der Mal- 



vaceen und uber einige analoge Erscheinungen bei Ligiistriim und 

 Laburniim. Ber. Deutsch. Botan. Ges. 1906. 



— — : Uber infektiöse Chlorosen bei Ligustram. Labiirnum. Fraxinus, 



Sorbas und Plelea. Ber. Deutsch. Botan. Ges 1907. 



— — : Uber eine infektiöse Chlorose von Evonymus japonica. Ber. 



Deutsch. Botan. Ges. 1908. 



— — : Propfbastarde. Biol. Centralblatt 1910 p. 507—514. 



Det är ju allmänt bekant, att det hos en mängd olika växter upp- 

 träder former med hvit- eller gulfläckiga, s. k. panacherade blad Pana- 

 cheringen kan uppträda olika, det fmns t. ex. hvit- eller gulkantade och 

 hvit- eller gulfläckiga blad, eller vissa blad kunna vara helt gula eller 

 helt hvita. Dessa sista ytterlighetsfall sträcka sig dock sällan så långt 

 att alla blad äro gula eller hvita. ty då skulle ju ingen assimilation 

 kunna ske. 



Undersöker man den anatomiska byggnaden hos ett hvitt blad. så ser 

 man, att kromatoforerna visserligen finnas kvar. raen att de sakna kloro- 

 fyll. Hos gula blad ha de en gulaktig färg och äro därför i stånd att 

 utföra en svag assimilation. På samma sätt förhålla sig de hvita eller 

 gula partierna i de fläckiga bladen, under det att bladen för öfrigt ha 

 alldeles normala klorofyllkorn. Många gånger öfvergå fläckarna så små- 

 ningom i den gröna väfnaden. ofta äro dock gränserna mycket skarpt 

 markerade, t. ex. af nerver. 



Såväl hos vilda som hos odlade växter finner man detta fenomen. 

 Som de panacherade växterna äro starkt i ögonen fallande och ofta rätt 

 prydliga, ha de länge varit föremål för odling och användts som pryd- 



