•Jod 



representerande de på denna sida sittande sniäire, i uppätböjda hår- 

 spetsar utlöpande bladen. Denna dess orientering är ej blott ett af yttre 

 faktorer ljuset o. aJ betingadt förhållande, utan fastmer en på inreegen- 

 skaper grundad företeelse. Detta framgår nämligen däraf. alt förhål- 

 landet är detsamma, hvilken riktning moder- 

 skottet än har emot horisontalplanet och ljusrikt- 

 ningen. Om den beskurna grenen fixeras i sådan 

 riktning, att ljuset faller pä den utväxande rot- 

 bärargrenens undersida eller om den med 

 bibehållande af orienteringen mot ljuset böjes 

 ned åt sidan och fixeras så. att rotbärarskottet Fig. 2. Schematisk bild. 

 från början blir riktadt horisontellt, så blir det visande undre (a) och öfre 

 oaktadt rotbärargrenens orientering alltid den- 

 samma med öfversidan vänd emot moder- 



b] rotbärarskottets orien- 

 tering emot moderskottet 

 hos Selaginella Martensii. 



skottet. Ett belysande exempel härutinnan Xärmare förklaring i 



texten. 



kan anföras från en annan art, Willdenouni. 

 En uppåtriktad gren af densamma omböjdes 

 och fixerades, så att spetsen blef riktad rätt 

 nedåt, såsom framgår af den schematiska iigur 

 3, på hvilken öfversidan antydes på samma 

 sätt som på föregående figur. Grenarna ofvan 

 en dikotomi afskuros sedan, hvarigenom det 

 ena rotbäraranlaget, undersidans, tvangs att 

 utväxa till ett bladigt skott. Äfven med den 

 fullkomligt omvända ställning, som detta där- 

 igenom allt från början kom att erhålla med 

 såväl ljuset som tyngdkraften verkande i full- 

 komligt motsatt riktning mot det vanliga, för- 

 blef dock rotbärargrenens morfologiska öfver- 



sida vänd åt samma håll som modergrenens. ^. o c > • i, n- ;; 



* Fig. 3. ^ Selaginella U ill- 



För att vinna det riktiga läget måste den rfeno».»; schemati.sk bild, 



sedan utväxa i en stor båge uppåt. visande undre rotbärar- 



Hvad vidare de från öfversidan alstrade skottets orientering emot 

 rotbärargrenarnas orientering beträffar, så är moderskottet efter om- 



f.- uMi j i j- = -ix u • X ix T böjning af detta. Nar- 



lorhallandet dar pa satt och vis motsatt. Jag ,- , , - • x » 



^ ° mare förklaring i texten. 



har nämligen funnit dennas öfver- och under- 

 sidor alltid fördelade så, att de vetta åt motsatt håll mot moder- 

 skottets, så som fig. 2 b söker åskådliggöra. Äfven här synas af 

 alla de försök, jag gjort, de yttre faktorerna ej kunna rubba denna 

 regel. Naturligtvis inträder äfven här, förr eller senare, ofta rätt 



