404 



berggrundens, i det att en tillknycklad och pressad, betydligt hår- 

 dare bergart (syenit?) efterträder lerskiffern och i sin tur snart öfver- 

 lagras af en granitskolla, som bildar kullens krön, 698 m. ö. h. 



När man efter att ha passerat nyssnämnda kulle åter beträder 

 lerskifFerns vidsträckta, mildt stupande sluttningar, finner man 

 dessa öfversållade af fjällsippor och s. k. Dryas-växter. Här an- 

 tecknades: 



Arctostaphylos alpina 



Alsine biflora 



A. strida 



Andromeda hypnoides (r)^ 



A. polifolia (c) 



Antennaria alpina 



Astragalus alpinas 



Azalea procumhens 



Bartschia alpina 



Campanula uni flora 



Carex atrata 



C. capillaris (c) 



C. rupestris (c) 



Cerastium alpinum 



C. Edmonstonii 



Cgstopteris montana 



Coeloglossum niride f. subalpi- 



num 

 Diapensia lapponica 

 Dryas octopetala (c) 

 Empetrnm nig rum 

 Equisetum * scirpoideum 

 Festuca ovina 

 Hierochloa borealis 

 Juncus trifldus 



Luzula arcuala 



L. spicata 



Lycopodium Selago 



Myrtillus uliginosa 



Pedicularis lapponica 



Phyllodoce ccerulea 



Pinguicnla valgaris (c) 



Pinus silvestris (friskt, efter mar- 

 ken liggande fotslångt exem- 

 plar) (r.) 



Potentilla verna f. ambigua (r) 



Polygonum viviparum (c) ^ 



Rhododendron lapponicum 



Salix myrsinites 



S. polaris (på öfverspolad skiffer 

 i en bäckfåra) 



S. reticulata 



Saxifraga oppositifolia (r) 



Saussurea alpina 



Silene acaulis (c) 



Thalictrum alpinum (c) 



Tofleldia palustris (c) 



Trisetum subspicatum 



Vaccinium vitis idaea 



Viscaria alpina. 



Säkerligen skulle ofvanstående bortåt ett femtiotal arter om- 

 fattande lista efter ett noggrannare genomletande af lokalen kunna 

 3'tterligare förlängas. 



Där lerskiffern vid omkring 700 m. höjd upphör på hufvudslutt- 



sälls3'nt, c - allmun. Nomenklaturen såsom i NeumhN-Ahlfvengrkns flora 



