I. Indledende Betragtninger. 
1. Amiders resp. Amidosyrers Udbredelse og Forekomst 
i Planteriget. 
De talrige og heist forskjelligartede i Planteorganismen forekommende 
kemiske Forbindelser — Æggehvidestoffe, Amider resp. Amidosyrer, Kul- 
hydrater, Fedtstoffe, talrige organiske Syrer (fri eller bundne som Alkali- 
salte), Garvestoffe, Alkaloider o. s. v. — er alle at betragte som Pro- 
dukter af de Metamorfoser, det i det levende Plantelegeme indførte anor- 
ganiske og organiske Næringsmateriale er underkastede. 
Disse Stofmetamorfoser, der ofte bestär i dybtgribende molekulære 
Omlagringer og Vekselvirkninger, far gjennemgäende sit Udtryk i Reduk- 
tioner og Syntheser; således overføres t. Eks. den fra Omgivelserne op- 
tagne Kulsyre i Klorofyllegemerne under Lysets Indflydelse ved Reduk- 
tion til organisk Substans, til Kulhydrater, hvoraf der igjen sammen med 
anorganiske Kvælstofforbindelser eller med Amider resp. Amidosyrer syn- 
thetisk dannes Æggehvidestoffe. 
I Modsætning hertil er den dyriske Stofveksel i Hovedsagen karak- 
teriseret ved Oxydationer og Dissociationer; dog gjør disse Processer, 
hvorved den med Næringen indførte potentielle Energi overføres i levende 
Drivkraft for det arbeidende Protoplasma, sig også gjældende i Plante- 
legemet i udbredt Målestok og bidrager herved til at udjevne Forskjellen 
mellem Dyr og Planter også i fysiologisk Henseende; således er Åndings- 
processen en ligeså nødvendig Betingelse for Livets Underhold hos Planten 
som hos Dyret, og at i Plantelegemet ofte komplexe Molekylforbindelser 
spaltes til enklere, derpå giver Æggehvidestoffenes Spaltning i Amider 
resp. Amidosyrer et instruktivt Exempel. 
Vid.-Selsk. Skritter. M.-N. Kl. 1898. No. 3. er 
