4 BARTHOLD HANSTEEN. M.-N. KI. 
Plantens Stofveksel tilsigter imidlertid ikke alene Dannelsen af plastisk 
Materiale til Ny-Dannelse af Cellevægge og Protoplasma eller Frigjørelsen 
af levende Kraft; dens Mål ligger også i Stoftransportens Interesse, idet 
i en Celle indeholdte, lidet eller ikke bevægelige Stoffe overføres i let 
diosmerende Former, der kan transloceres til andre Celler, hvor de enten 
straks forbruges 9: atter drages ind i Stofvekselens mangfoldigartede Spil 
eller under samme eller anden, mere kondenseret Form nedleires for 
kortere eller længere Tid som Reserve- resp. Oplagsnæring. 
Som Reserve- resp. Oplagsnæring i Plantecellen finder man af Kul- 
hydrater og Fedtstoffe Cellulose, Stivelse, Inulin, Glykogen, Galaktin, fede 
Olier samt Di- og Monosaccharider, hvoraf især Rørsukker og Glykose (9: 
Kobberoxyd direkte reducerende Sukkerarter) spiller en vigtig og frem- 
trædende Rolle. Af Æggehvidestoffe finder man dels egentlige sådanne, 
som Plantealbumin, Globuliner og Phytovitelliner, dels Proteider, som Nukleo- 
albuminer, Nukleiner og Nukleinbaser i fri Tilstand, således Adenin, Hy- 
poxanthin, Guanin og Xanthin, og endelig også Spaltningsprodukter af 
Æggehvidestoffe. Særlig udbredte i denne Retning er de krystalliserende, 
let opløselige: Amider resp. Amidosyrer, der danner et vigtigt Transloca- 
tionsmiddel for de store og derfor også kun tungt eller ikke bevægelige 
Æggehvidemolekyler. 
Amiderne resp. Amidosyrernes rige Udbredelse i Planteriget, hvor de 
optræde såvel i hvilende som i voksende Organer, er fastslact ved talrige 
Arbeider, særlig af E. Schulze og hans Elever. 
Det Amid, hvis Udbredelse uden Tvil er størst, og som er bedst 
kjendt, er Asparaginet, der i 1805 opdagedes af Vauquelin og Robi- 
quet! i Aspargesskud. I 1848 påvistes det så i Vikker, i etiolerede såvel 
som i grønne, af Dessaignes og Chautard? og af Piriaÿ, og i 1858 
resp. 1868 omtaler Th. Hartig* og Boussingault® dets almindelige Fore- 
komst. Vistnok søger Pfeffer i 18726 som Svar herpa at hævde, at 
Asparaginet i alle Fald i fysiologisk betydningsfulde Mængder kun fore- 
kommer hos Papilionaceer og her endogså kun under Spiringsperioderne; 
men med ét Slag beviste Borodin i 1878 i sit på interessante Resultater 
og skarpsindige Tanker rige Arbeide: «Ueber die phystologische Rolle 
Vauquelin et Robiquet, Annales de Chimie, Tom. 57, 1806, 
Dessaignes et Chautard, Journal d, Pharmacie, T, XIII, 1848. 
Piria, Annal, d. Chimie et de Physique, III Ser., Bd. 22, 1848. 
Th. Hartig, Die Entwickelungsgeschichte d. Pflanzenkeims, dessen Stolfbildung und 
Stoffwanderung während des Reifens und Keimens. Leipzig 1858. 
Boussingault, Comptes rendus de l’Académie des Sciences, Bd. 58. 
W. Pfeffer, Untersuchungen über die Proteinkörner und die Bedeutung des Aspa- 
ragins beim Keimen der Samen; Pringsheim’s Jahrbücher für wissenschaftliche Botanik, 
Bd. 8. 1872; cfr. forevrigt ogsaa Landwirthschaftliche Versuchsstationen, Bd. XV, 1872. 
= © Nm me 
A ao 
