8 BARTHOLD HANSTEEN M.-N. Kl. 
2. De optrædende Amiders resp. Amidosyrers Dannelses- 
made og indbyrdes Mzengdeforhold i Planteorganismen; 
Æggehvideomsætning. 
Som bekjendt er det allerede siden 60-Arene! bleven konstateret, at 
ved Behandling af de forskjellige Æggehvidestoffe med kogende Mineral- 
syrer under Tilsætning af Tinchlorür, eller ved Ophedning med Barytvand 
til 150° C.2, spaltes disse Stoffe hydrolytisk, og som (tilsyneladende pri- 
mere) Spaltningsprodukter far man ved Siden af Ammoniak og Svovl- 
vandstof en Rekke Amidosyrer: Asparaginsyre, Glutaminsyre, Leucin, 
Tyrosin, Amidovaleriansyre o. fl. I nyeste Tid fandt Hedin? end yder- 
ligere som primært Spaltningsprodukt en organisk Base, Argimin, og ved 
Behandling af visse vegetabilske Æggehvidestoffe (Græskarfrøets Globuliner 
og Lupinfrøets Conglutin) med Saltsyre og Tinchlorür erholdt Schulze4 
endnu Phenylamidopropionsyre (Phenylalanin), der forøvrigt viste sig iden- 
tisk med det Spaltningsprodukt, Schiitzenberger® erholdt af Albumin, 
og som han kaldte Tyroleucin. — Med andre Ord, i Æggehvidemolekylet 
indeholdes altså sandsynligvis præformerede Atomgrupper såvel af den 
aromatiske som af den fede Række. Med Hensyn til Asparaginsyren og 
Glutaminsyren udtalte allerede Hlasiwetz og Habermann den Formod- 
ning, at disse ikke indeholdes i Æggehvidemolekylet som sådanne, men 
som Asparagin resp. Glutamin. Ved den kunstige Æggehvide-Spaltning 
spaltes disse imidlertid under Dannelse af Ammoniak og Asparaginsyre 
resp. Glutaminsyre. 
Allerede siden Hartig® og Pfeffers? Arbeider over Asparaginets 
1 Cfr. Ritthausen und Kreussler, Journal f. praktische Chemie, Bd. 107, 1869; H. 
Hlasiwetz und J. Habermann, Annal, d. Chemie u. Pharmacie, Bd. 169, 1873; 
Radzieewski u. L. Salkowsky, Berichte d. deutsch. chemisch. Gesellschaft, Bd. 
7, 1874. 
P. Schützenberger, Bulletin sociét. Chimique, Bd. 23, 24 og 25; Chemisches Cen- 
tralblatt, 1875. Cfr. Referat i Jahresbericht f. Agrikulturchemie 1875—76, pp. 189—190. 
3 S. Hedin, Zeitschrift f. physiolog. Chemie, Bd. XX og XXI. 
Drechsel fandt videre som Spaltningsprodukter Zysin og 2 organiske Baser, Lysaten 
og Lysatinin, der synes homologe med de i den dyriske Organisme optrædende 
Kreatin og Kreatinin; cfr. E. Drechsel, Journal f. prakt. Chemie, N. F., Bd. 39; 
Berichte d. Kgl. Sächsischen Gesellschaft d. Wissenschaften 1890 og 1892; Berichte d. 
deutsch. chemisch. Gesellschaft, Bd 23. 1890 og Bd. 25, 1892; Zeitschrift f. Biologie, 
N. F. Bd: 15, 1896. 
E. Schulze, Untersuchungen iiber die Amidosåuren, welche bei d. Zersetzung d. 
Eiweissstoffe durch Salzsåure und durch Barytwasser entstehen, Zeitschrift f. physiolog. 
Chemie, Bd. IX. 1885. 
P, Schützenberger, Annal. d. Chemie et de Physique, XVI, 5. Sér. 1870. 
SM b rear ti 3 lc. 
IS Weertetter |. c. 
bo 
ar 
