1898. No. 3. OM .EGGEHVIDESYNTHESE. II 
ningen af Æggehvidestoffe i den vegetabilske Organisme i kemisk Ret- 
ning i det vesentlige falder sammen med den kunstige Æggehvidespalt- 
ning. Senere har Schulze gjentagne Gange! sogt at hævde det samme, 
første Gang i 1878. Han udtaler sig säledes?: «Aus den in den früheren 
Abhandlungen gemachten Mittheilungen ist zu ersehen, dass in Keim- 
pflanzen eine Anzahl von stickstoffhaltigen Stoffen auftritt, welche man mit sehr 
grosser Wahrscheinlichkeit als Produkte des während des Keimungsvorgangs 
erfolgenden Eiweisszerfalls betrachten kann; denn dieselben Stoffe resp. 
die zugehörigen Amidosäuren entstehen, wenn Eiweisssubstanzen ausserhalb 
des Organismus durch Säuren oder Alkalien zersetzt werden. Es sind 
dies, nach unseren gegenwärtigen Kenntnissen, Asparagin, Glutamin, Leucin, 
Amidovaleriansäure, Tvrosin und Phenylamidopropionsäure. 
Diese Wahrnemung muss zu der Annahme führen, dass die Zer- 
setzung, welcher die Eiweissstoffe in Keimpflanzen unterliegen, in che- 
mischer Hinsicht im Wesentlichen mit derjenigen übereinstimmt, welche 
die Eiweiss-Substanzen beim Erhitzen mit Säuren oder mit Alkalien er- 
leiden.» Endvidere synes Æggehvidespaltningen i Planten at forlobe 
analog med den Spaltning, Æggehvidemolekylet er underkastet i den 
dyriske Organisme; thi ifølge Drechsel? fremkommer som Spaltnings- 
produkter også her først Albumoser og Peptoner, derpå aromatiske Amido- 
syrer, Amidosyrer af den fede Række og basiske Kvælstofforbindelser. 
I Planten optræder imidlertid de ved Æggehvidespaltningen dannede 
Produkter i et ganske andet Mængdeforhold, end når de samme Ægge- 
hvidestoffe spaltes ad kunstig Vei. Schulze anfører således*, at medens 
100 Dele Tørsubstans af Græskar-Kimplanter gav 1,75 Dele Glutaminsyre, 
men kun 0,06 Dele Asparagin, 0,25 Dele Tyrosin og hoist ubetydelige 
Mængder Leucin®, så gav Græskarfrøets Æggehvidestoffe, når de spaltedes 
ad kunstig Vei ved Saltsyre og Tinchloriir, 3,4 Dele Glutaminsyre, 2,5 
Dele Asparaginsyre, 2 Dele Tyrosin og hele 20 Dele Leucin. Endvidere, 
medens 100 Dele af Lupinfrøets Conglutin ved kunstig Spaltning kun gav 
1,5 Dele Asparaginsyre, derimod 6 Dele Glutaminsyre, omtrent 2 Dele 
Tyrosin og 20 Dele Leucin, så faldt hos 24—26 Dage gamle Lupin- 
Kimplanter mere end Halvparten af Total-Kvælstofmængden på Aspa- 
1 E. Schulze, Landwirthschftl. Jahrb., Bd. 7, 9 og 14; Zeitschrift f. physiolog. Chemie, 
Bd. XX og XXII. 
2 E. Schulze, Ueb, d. Eiweissumsatz im Pflanzenorganismus, Landwirthschaftl. Jahrb. 
Bd. 14, 1885, p. 713. 
3 E. Drechsel, Archiv f. Anatomie und Physiologie, physiologische Abtheilung, 1891. 
4 E. Schulze. I, c., Landwirthschftl. Jahrb., Bd. 9, 1880, p. 700. 
5 E. Schulze medgiver vistnok, at der muligens var dannet mere Tyrosin og Leucin, 
end de udskilte Mangder tydede pa. 
