12 BARTHOLD HANSTEEN. M.-N. KI. 
ragin; Glutamin kunde derimod ikke påvises, og Tyrosin og Leucin fandtes 
kun som Spor. 
I det hele taget fåes ved den kunstige Æggehvidespaltning gjerne 
lidet Asparagin- og Glutaminsyre, derimod sågodtsom altid større Mængder 
Leucin. I Planten er det modsatte Tilfælde; her prævalerer i Alminde- 
lighed Asparagin og Glutamin, medens Leucin kun hos Vikker er fundet 
i større Kvantiteter. I Runkelroer prævalerer Glutaminet, medens der 
kun findes lidet Asparagin; Glutaminmængden er her således mere end 
30 Gange så stor som Asparaginmængden!. I Guleredder findes ligeledes 
Glutamin i større Mængder, men hverken t. Eks. Asparagin eller Tyrosin. 
I Kimplanter af Græskar, hvor ofte ligeledes Glutamin er det overveiende 
Produkt, finder man store Mængder Tyrosin, medens denne Amidosyre 
hos mange andre Planter kun kan påvises som Spor eller aldeles ikke. 
I Kimplanter af Vikker optræder derimod store Mængder Asparagin, men 
kun lidet Glutamin. I Poteter er ligeledes Asparagin det prævalerende 
Produkt. Hos 5 forskjellige Sorter faldt således ifølge Schulze og 
Barbieri? i den for Albumin befriede Saft hele 46,7 0 (sandsynligvis 
meget mere) af Total-Kvælstoffet på Asparagin; 40,8 % udgjordes af 
Amidosyrer som Tyrosin og Leucin. I etiolerede Kimplanter af Picea 
excelsa optreder Arginin i store Mængder, derimod ofte lidet Asparagin 
og Glutamin; i Kimplanter af Abies pectinata findes også Arginin i større 
Mængder, men hverken Asparagin eller Glutamin?. 
Det kunde a priori synes, som om de forskjellige Planter ikke spalter 
sine Æggehvidestoffe på samme Vis, således at hos en Art optræder en 
Slags Spaltningsprodukter, hos en anden Art derimod en anden Slags; 
men mod en sådan Anskuelse taler den vekslende Optræden af Amider 
resp. Amidosyrer selv hos en og samme Species. I Kimplanter af Græskar 
og Gran har man således snart fundet store Mængder Glutamin ved Siden 
af små Mængder Asparagin, snart det omvendte Forhold, store Mængder 
Asparagin ved Siden af lidet Glutamin. Belzung+ fandt i Kimplanter af 
Lupinus luteus isolerbare Mængder af Tyrosin, hvilket Schulze? ikke 
gjorde. Endvidere har Schulze og hans Elever påvist, at en og samme 
Art leverer forskjellige Amidosyrer, alt eftersom den udvikler sig i Lys 
1 E. Schulze und Urich, Landwirthschftl. Versuchsst. Bd, XX. 
2 Cfr. Landwirthschftl. Jahrb., Bd. 9, 1880 p. 711. 
3 E. Schulze, Ueber die beim Umsatz der Proteinstoffe in den Keimpflanzen einiger 
Coniferen-Arten enstehenden Stickstoffverbindungen, Zeitschrift f. physiolog. Chemie, 
Bd. XXII, 1896. 
4 E. Belzung, Recherches chimiques sur la Germination et Cristallisations intracellulaires 
artificielles, Annales d. sciences Naturell., 3 Ser. Botanique, T. XV, 1892. 
5 E, Schulze, 1, c, Zeitschrift f. physiolog. Chemie, Bd. XXII, 1896, p. 427. 
\ 
