1898. No. 3. OM ÆGGEHVIDESYNTHESE. 19 
forskjelligartede phanerogame, grenne Planter. Ogsa ifelge denne Autor 
er Asparaginets Dannelsesmade en dobbelt; dels optræder det nemlig som 
et Produkt ved Æggehvidespaltningen, dels dannes det synthetisk af Sukker 
og anorganiske Kveelstofforbindelser; og af disse er Ammoniumsalte 
mere egnede til Asparagin-Produktion end Nitrater. 
Endnu en synthetisk Dannelsesmade for Asparaginet hævder Schulze. 
At enkelte af de ved Æggehvidespaltningen dannede Produkter van- 
skelig eller aldeles ikke lader sig pavise, forklarer, som nævnt, Schulze 
didhen, at de umiddelbart efter deres Dannelse atter drages ind i Stof- 
vekselen og omvandles til Produkter af helt anden kemisk Natur. Dels 
vil de således regenereres til Æggehvidestoffe, når egnede Kulhydrater 
står til Disposition, dels og for en stor Del, mener han, består deres Om- 
vandling deri, at de spaltes videre, og af en sig herved dannende kvæl- 
stofholdig Rest (Ammoniak?) fremkommer synthetisk under Medvirkning af 
kvælstoffri organiske Stoffe Asparagin. Lignende Dannelsesmåde tilskriver 
Schulze også Glutaminet, og herved søger han at forklare Årsagen til Aspara- 
ginets og Glutaminets ualmindelig stærke Ophobning hos mange Planter — 
idet denne Ophobning ikke kan forklares ved de omhandlede Amiders 
mindre hurtige Regeneration alene. 
Til Støtte for denne allerede i 18881 udtalte Antagelse gjør Schulze 
først opmærksom på de krystalliserende Kvælstofforbindelsers ulige For- 
deling inden Kimplantens enkelte Dele: «Zunåchst ist auf die ungleiche 
Vertheilung hinzuweisen, in der sich die krystallisirenden Stickstoffverbin- 
dungen innerhalb der Keimpflanzen vorfinden. Bei Untersuchung etiolirter 
Keimpflanzen der gelben Lupine findet man, dass in den Kotyledonen, in 
denen doch die zerfallenden Reserveproteinstoffe sich befinden, das Asparagin 
gegenüber den anderen Eiweisszersetzungsproducten keineswegs in über- 
wiegender Menge sich vorfindet, wohl aber ist dies der Fall in den Axen- 
organen (hypkotyles Glied und Wurzel), in denen 70 bis 80 Proc. der in 
Form nicht eiweissartiger Verbindungen vorhandenen Stickstoffmenge auf 
Asparagin fallen; in den Kotyledonen findet sich neben Asparagin Arginin 
in sehr ansehnlicher Menge vor, während wir diese stickstoffreiche Base 
in den Axenorganen bisher nicht nachzuweisen vermochten. Ganz ebenso 
findet sich das Glutamin beim Kürbis hauptsächlich im hypokotylen Gliede 
und in den Wurzeln der Keimpflanzen vor; die Kotyledonen dieser Keim- 
pflanzen enthielten ein Gemenge krystallisirender Stickstoffverbindungen, 
I FE. Schulze, Ueber die Bildungsweise des Asparagins und über die Beziehungen der 
stickstofffreien Stoffe zum Eiweissumsatz im Pflanzenorganismus, Landwisthschaftl, 
Jahrb. Bd. 17, p. 700 fig. 
DE 
= 
