to 
| D 
BARTHOLD HANSTEEN. M.-N. KI. 
i denne Retning en mærkelig Analogie mellem Plantens og Dyrets Stof- 
veksel. I Dyrelegemet udøver som bekjendt Kulhydrater og Fedtstoffe 
således en beskyttende Virkning på Æggehvidestoffene, at Æggehvide- 
omsætningen resp. Æggehvidetabet blir desto større, jo mindre de Mængder 
af N-fri organisk Substans er, der samtidig er tilstede i den tilførte Næring. 
Et lignende Forhold kommer imidlertid også tilsyne i Plantens Stofveksel; 
thi jo mindre Mængder en i livlig Udvikling værende Plante eller Plantedel 
(Kimplante, unge Skud o. s. v.) indeholder af Kulhydrater resp. Fedt- 
stoffe, desto mere energisk vil her også Æggehvidetabet resp. Ophobningen 
af de dannede Spaltningsprodukter være. 
Allerede i 1876 gjorde Schulze! opmærksom på denne Analogie: 
«Aus diesem verhåltnissmåssig geringen Gehalt der Lupinensamen an 
Fettsubstanzen und Kohlehydraten erklårt sich vielleicht auch die rasche 
Eiweisszersetzung, welche während der Keimung eintritt. Es scheint sich 
hier wieder eine Analogie mit dem thierischen Stoffwechsel zu ergeben; 
wir wissen ja, dass im Thierkörper eine starke Zersetzung der Eiweiss- 
stoffe namentlich dann erfolgt, wenn in der Nahrung neben grossen Eiweis- 
mengen verhältnissmässig geringe Quantitäten stickstofffreier Nährstoffe 
zugeführt werden»; fremdeles i 1880? og 18883, i hvilket sidste Aar han 
udtaler, «dass unter übrigens gleichen Umständen der Eiweissverlust und 
die Amidbildung, bezw. Amid-Anhåufung, in den Keimlingen um so grösser 
sind, je weniger stickstofffreies Reservematerial im Verhåltniss zu den 
Eiweisssubstanzen sich vorfindet». 
Til denne Slutning er Schulze kommen dels ved i hans Laborato- 
rium, dels ved af andre, særlig af B. Schulze og E. Flechsig*, udførte 
kvantitative Analyser af etiolerede Kimplanter. Resultatet af disse Ana- 
lyser viser nemlig felgende: 
Lupiner  Ærter Cerealier 
Forhold mellem N-holdig og N-frt 
Susa TE HO SA 2 1:5—5,5 
Forøgelse af Ikke-Proteinkvelstoffet® 35,0 30,4 12,3—10,7 
B. Schulze og Flechsig slutter af sine Undersogelser kun «dass 
die Planzensamen bei der Keimung nicht ihren stickstoffhaltigen Reserve- 
E. Schulze, Untersuchungen über einige chemische Vorgänge bei der Keimung der gel- 
ben Lupine, Landwirthschftl. Jahrb. Bd. 5, 1876, p. 862. 
E. Schulze, Landwirthschftl. Jahrb., Bd. 9, 1880, pp. 732—736. 
E. Schulze, Landwirthschftl. Jahrb, Bd. 17, 1888, p. 661 flg. 
B. Schulze u. E. Flechsig, Vergleichende Untersuchungen an verschiedenen Pflan- 
zensamen iiber die Grösse der Amidbildung bei der Keimung im Dunkeln, Landwirth- 
schaftl. Versuchsst. Bd. XXXII. 
5 Tallene angivne i 0/, af Frøenes Proteinkvælstof. 
m © to 
