w 
(Wa 
1888. No. 3. OM ÆGGEHVIDESYNTHESE. 
3. De optrædende Amiders resp. Amidosyrers fysiologiske 
Funktion i Planteorganismen. 
Ligesom Asparaginet er det Amid, hvis Udbredelse inden Planteriget 
først blev gjort til Gjenstand for talrige Undersøgelser, således blev Aspa- 
raginet også det Amid, hvis fysiologiske Funktion i Plantelegemet man 
først søgte at faststille — for derefter støttet til experimentelle Beviser 
eller til Sandsynlighedsslutninger at overføre denne også på andre i 
Planten optrædende Amider resp. Amidosyrer. 
Allerede i 1858 udtalte Th. Hartig! sig med en rent ud forbausende 
Sikkerhed angående den Rolle, hans såkaldte «Gleis», hvormed han for- 
stod en Gruppe krystallinske, kvælstofholdige Plantestoffe, hvorunder især 
Asparagin, spillede i Planteorganismen: «Dieses, wie es scheint, allgemeine 
Vorkommen jenes krystallinischen Stoffes in jedem jugendlichen Zellgewebe 
deutet darauf hin, das seine Lösung die Form sei, in welcher die stickstoff- 
haltige, aus Reservestoffen gebildete Pflanzennahrung von Zelle zu Zelle 
sich fortbewegt». «Der Gleiskrystall ist daher gewissermaassen der Zucker 
des Klebermehls». Sachs? gjør ingen nærmere Rede for Asparaginets 
fysiologiske Rolle, men udtaler dog den Formodning, at der af Asparagin 
igjen kan dannes Æggehvidestoffe. Boussingault® opfatter Aspara- 
ginet i den etiolerede Kimplante som et lignende Produkt ved Æggehvide- 
oxydationen, som Urinstoffet i den dyriske Organisme. Ligesom Urinstoffet 
i Dyrelegemet regenereres heller ikke Asparaginet i den etiolerede Plante; 
først når under Lysets Indflydelse de synthetiske Processer bliver fremtræ- 
dende i Plantelegemet, ophører Analogien med Dyreorganismen, idet Aspara- 
ginet da atter drages ind i Stofvekselen og anvendes videre: «L’animal de 
l’organisation la plus simple n’émet pas seulement, en respirant, de la 
chaleur, de l’eau, de l’acide carbonique; une partie de l’albumine, qu'il 
consomme, est modifiée par la combustion respiratoire en un composé 
azoté cristallin, l’urée, que l’on rencontre dans les excrétions. Dans la 
combustion respiratoire d'une plante vivant à l'obscurité une semblable 
modification de l’albumine ne pouvait être aussi manifeste, par la raison 
que les végétaux sont dépourvus d’organes excréteurs; mais dans les 
sucs, remplissant les cellules, on trouve un principe immédiat cristallin, 
l’asparagine, qui est un amid comme l’urée, et se transformant aussi facile- 
ment en aspartate d’ammoniaque que l’urée se transforme en carbonate 
d’ammoniaque. 
1 Th. Hartig, L c. p. 127 flg. 
2 J. Sachs, Lehrbuch, Ilte Auflage, p. 593; Experimentalphysiologie, p. 344. 
3 Boussingault, I. c. pp. 921, 922. 
