1898. No. 3. OM ÆGGEHVIDESYNTHESE. 27 
endogså kun under Spiringsperioderne, hvor det fungerer som transpor- 
tabelt Mellemled mellem de i Frøet som Oplagsnæring nedleirede Ægge- 
hvidestoffe og det livsvirksomme Protoplasma i den sig udviklende Kim- 
plantes Celler. Fr disponible Kulhydrater tilstede, regenereres det her til 
Æggehvide; i modsat Fald ophobes det midlertidig nytteløst som sådant: 
«Ich brauche hier nur an die Beziehungen zwischen Oel, Stärke und lös- 
lichen Kohlehydraten einerseits und der Zellhaut andererseits zu erinnern; 
was aber jene für diese sind, das ist das Asparagin beim -Keimen der 
Leguminosen für die eiweissartigen Inhaltsstoffe der Zellen. Das Aspa- 
ragin geht nähmlich aus den Reserve-Proteinstoffen hervor, wandert zu 
den wachsenden Organen und wird hier zu Eiweissstoffe regenerirt»1. Endnu 
i 1876 holder Pfeffer fast ved denne sin énsidige Opfatning af Aspara- 
ginets Udbredelse og fysiologiske Betydning: «Hinsichtlich der Trans- 
lokation der stickstoffhaltigen Körper verhält sich Lupine, wie über- 
haupt die Papilionaceen, anders, als die keimenden Samen von Pflanzen 
aus anderen Familien. Denn wenn in manchen Keimlingen auch Aspara- 
gin nachgewiesen wurde, so ist dessen Menge doch zu gering, um in der- 
selben Weise wie bei Papilionaceen zu fungiren, und andere Stoffe, für 
welche man die Rolle des Asparagins vermuthen könnte, sind noch nicht 
als Produkte des Stoffwechsels bei der Keimung bekannt geworden»?. 
Pfeffer’s Undersogelser var imidlertid blevne de toneangivende, ind- 
til Borodin i 1878 i sit citerede Arbeide over; Asparaginets fysiologiske 
Rolle og Udbredelse leverede ubestridelige Beviser for, at Asparaginet — 
i Overensstemmelse med de Hartig’ske Angivelser — ikke er et Stof, 
der er eiendommeligt for Papilionaceer og her endogsa kun under Spirings- 
perioderne, men som under visse Betingelser 9: nar til dets Regeneration 
egnede Kulhydrater mangler, kan påvises hos de forskjelligste phanero- 
game Planter (cfr. p. 5) på de forskjelligste Udviklingstrin og her 
overalt har en almindelig fystologisk Betydning som Vandreform for 
tungt eller ikke bevægelige Æggehvidestoffe. Er de for Regenerationen 
nødvendige Kulhydrater tilstede i disponible Mængder, vil det ved Aigge- 
hvidespaltningen dannede Asparagin eieblikkelig atter overføres til Ægge- 
hvidestof; i modsat Fald vil det ophobes i let påviselige Mængder. 
Netop herpaa beroede imidlertid den Hartig-Pfeffer'ske Kontroverse; thi 
medens Hartig arbeidede med afskårne Grene, hvor Asparaginet opho- 
bedes på Grund af Mangel på Kulhydrat-Tilførsel, benyttede Pfeffer 
1 W. Pfeffer, det netop citerede Sted, p. 532. 
2 W. Pfeffer, Die Wanderung der organischen Baustoffe in der Pflanze, Landwirthschftl, 
Jahrb., 1876, Bd. 5, p. 97. 
