1898. No. 3. OM ÆGGEHVIDESYNTHESE. 109 
var 0.25—0.50 %/o, og endelig forsvandt, som nævnt, al Stivelse, nar Kon- 
centrationen var 1.25—1.50 %/oig. 
Denne Chlornatriumets stærkt fremtrædende og mangfoldigartede 
Indflydelse pa den phanerogame Plantes Udvikling resp. Stofveksel har 
neppe sin Hovedarsag deri, at Chlornatrium eventuelt ved Lukning af 
Spalteabningerne kan fremkalde en Depression af Transpiration og Assi- 
milationsgasveksel |, eller deri, at der ved dette Salt fremkommer et abnormt 
Overskud af Turgor i Cellerne; thi et lignende Overskud kan også frem- 
kaldes af Ikke-Chlorider, men ved isosmotisk Koncentration viser kun 
Chlornatriumet de omtalte Virkninger. Utvilsomt er den væsentligste 
Arsag den, at Chlornatrium pa en specifik Made griber ind i Protoplas- 
maets kemiske Arbeide. 
Da, som nævnt, Lesage’s Objecter ikke i noget Tilfælde havde 
indstillet sin assimilatoriske Virksomhed, ma det af denne Autor iagttagne 
Minimum eller Maximum eller endelig den fuldstændige Forsvinden af 
Stivelse i Planten vere fremkaldt ved et mere eller mindre hurtigt og 
vidtgående Forbrug af den under CO, -Assimilationen dannede Stivelse. Dette 
Resultat ligesom også de talrige lagttagelser, der i Litteraturen foreligger 
over Chloridvirkninger i det Hele taget, og ifølge hvilke Chloridtilførsel — 
giensynlig alt efter Størrelsen af de tilførte Chloridmængder — snart viser 
en gavnlig og befordrende Indflydelse på Plantens Væxt og Udvikling, 
snart en Depression under det normale af Stivelses- resp. Sukkermæng- 
derne i forskjellige underjordiske Organer (t. Eks. Poteter resp. Roer), 
snart derimod en Forøgelse over det normale heraft, satte mig på den 
Tanke, at Chlornatrium, ligesom også Chlorkalium, muligens på en eller 
anden Made således udøvede en regulatorisk Indflydelse pa Æggehvide- 
synthesen resp. Kulhydratforbruget, at disse Hånd i Hånd gående Pro- 
cesser alt efter Størrelsen af de i Cellen værende Chloridmængder snart 
forløb normalt eller i et for Plantens Trivsel hensigtsmæssigt Forhold, 
snart derimod i en abnorm, i minimal eller maximal Målestok. Var det 
1 Cfr. E. Stahl, Botanische Ztg. 1894, p. 133 flg. 
Cfr. Nobbe, Landwirthschaftl. Versuchsst., Bd. VII og VIII; Leydhecker, Land- 
wirtschaftl. Versuchsst., Bd. VIII; Beyer, Landwirthschaftl. Versuchsst., Bd. XI; F. 
Farsky, Biedermann’s Centralblatt, Bd. 10; Wagner, Landwirthschaftl. Versuchsst., 
Bd, XIII. 
3 Ad. Mayer, Landwirthschaftl. Versuchsst. Bd. XXVI; Stöckhardt i Heiden, 
Dingerlehre, II, p. 653; E. Wildt, Biedermann’s Centralblatt, Bd. 12; A. Peter- 
mann, Biedermann’s Centralblatt, Bd. 17 og 24. 
4 J. Moser, Jahresbericht f. Agrikulturchemie 13/15, I; F. Farsky, Biedermann’s 
Centralblatt, Bd. 10; Maercker, Mittheilungen d. deutschen Landwirthschafts-Gesell- 
schaft, 5. Juli 1897. 
[07 
