14 C/0. E. AREBO. M.-N. Kl. 
vestre og østre Søndeled, men den er ikke potenseret, hellere noget af- 
svækket, tiltrods for de daarlige physiske Forhold. Nervesystemet synes 
heller ikke fuldt saa vulnerabelt, Befolkningen er mindre nærtagen og 
forstaar bedre Spøg. 
Ogsaa i det religiøse Liv er der adskillig Lighed med den vest- 
agderske Kystbefolknings, medens Modsætningen til Indlandsfolkets i 
denne Henseende er forholdsvis noksaa paatagelig. 
Kystfolket er stærkt og fortrinsvis søfarende og staar vist i denne 
Henseende vel saa høit som den vestagderske, ligesom deres Lodse jo 
ogsaa faa Ros som kjække og uforfærdede — ere de ikke dristigere end 
disse, saa ere de ialfald vist mere foretagsomme — jeg skal dog ikke 
opkaste mig til Dommer mellem dem, begge indeslutter jo Eliten af 
Kystbefolkningen saavel i den ene som anden Henseende; men man 
synes tillige af disse Forhold at maatte kunne drage den Slutning, at 
et stærkt Søfartsliv ikke virker udviklende i physisk Henseende paa 
Befolkningen. 
Folkets Færden paa Verdenshavene har givet det et Præg af Selv- 
følelse, meget ofte i Forbindelse med Reserverthed og Tilbagetrukkenhed 
1 sig selv, der ikke er ligefrem indbydende til Forhandling. De har saa- 
ledes ikke Vest-Egdens saa dannede, belevne og venligt imedekommende 
Væsen, det er ligesom blevet lidt afstumpet og har optaget noget af 
Østlændingens korte, butte og trumpne Væsen, der dog snart gir sig, 
naar man har talt lidt med dem — enkelte Steder kan man nok finde 
noget af dette vestlandske indsmigrende, men 'dog ikke særdeles stærkt 
udpræget, saaledes i Dybvaag og Flosta. Landvig og Fjærefolket har 
et vist adstadigt og værdigt Væsen, men de har nu ogsaa været Skippere 
næsten allesammen, og ere vel ogsaa for Størsteparten større og mindre 
Skibsrhedere. — Fjæsingen (Fjæresogningen) er noget finere paa det end 
Øiestadfolket, der ligger lidt østligere og er mere Kystbønder, og af og 
til faar det ikke netop smigrende Epitheton «Øiestadskrubber». I det 
hele er der adskillig Forskjel mellem Bygderne, idet nogle har lidt mere, 
andre lidt mindre Tilsætning af Østlands- eller Indlandsvæsen. Østre 
Moland har saaledes mindre af Kystfolket, medens Dybvaag og Flosta 
igjen har det mere fremtrædende. 
Formodentlig igjennem disse Livsbetingelser med Færden saa vide 
hele Jorden over, der har gjort, at de ofte har set Døden under Øinene, 
er deres Følelsesliv ogsaa ligesom paa en Maade blevet afstumpet, 
der er bleven saa liden Sangbund i deres Indre, saa de ofte have 
vanskelig for at gribes og samles i fælleds sjælefølt Begeistring for det 
større, for en Ide, en national Tanke, en kjæk Handling eller lignende, 
