28 CO EE AREO: M.-N. Kl. 
Ved Vasenden af Aardalsfjorden derimod foregaar der ligesom et 
pludseligt og mærkeligt Sprang i Naturen fra det almindelige og hver- 
dagslige til det overraskende charakteristiske og vilde; Fjeldene træde 
strax ligesom mere imponerende frem, og Dalen blir trangere. Medens 
Sætersdalen saaledes i Modsætning til Landskabet søndenfor nok maa 
siges at være en endog meget naturskjøn Dal, indtager den dog som 
Fjeldlandskab ikke nogen særdeles høi Rang, og selv med vore østen- 
fjeldske Hoveddale kan den kun tildels taale en Sammenligning, nærmest 
maatte den da stilles i Klasse med Numedal og Hallingdal; men hvad 
Befolkningen derimod angaar, da er den ulige interessantere end nogen 
anden. 
Det samme Sprang, som der er i Naturen, er der nemlig ogsaa i 
Folket, uden at dog Naturforskjellen kan antages at være nok til at be- 
grunde den store Contrast mellem Folkene paa begge Sider. 
Saasnart man har færget over Elven ved Guldsmedmoen er det, 
som man kommer i en anden Sphære, og dette er vel en af de mest 
charakteristiske og skarpeste Folketypegrændser, vi har, da Forandringen 
foregaar saa pludselig og Forskjellen er saa stor. Allerede strax oven- 
for Færgestedet støder man paa Sætersdølen med hans eiendommelige 
Udseende og den egne Dragt, men det er ikke alene i det ydre og 
Klædedragten, men i Dialekt og Talemaade, Væsen og Charakter, Sæder, 
Levesæt, Madstel, Bygningsskik og Ornamentik — kort sagt 1 næsten 
alt muligt af Folkelivets forskjellige Fremtoninger er en stærkt udpræget 
Grændse optrukket mellem det sydligste Sogn af Byglands Præstegjæld, 
Aardal og Evje Præstegjæld. 
Derfor har kanske faa Bygdelag i vort Land affødt saamange 
Bygdebeskrivelser og faa Bygdefolk været et saa interessant Correspon- 
dancethema for inden- som udenlandske Tourister som Sætersdalen; thi 
neppe nogen af Norges Befolkning gjør et saa stærkt Indtryk paa den 
Reisende som Sætersdølen, det skulde da være Lapperne!. Sætersdalen 
danner noget i alle Retninger saa ganske for sig selv, at det kunde 
berettige til en Monografi, hvis man ikke allerede havde alle Bygde- 
beskrivelserne. Liggende saalangt op mellem Fjeldene og endende blindt 
uden anden Forbindelse med Yderverdenen paa den Kant end Stier og 
daarlige Rideveie over Heierne og 8—14 Mil fra nærmeste Kjøbstad 
1 À Gjellebel. Beskrivelse af Sætersdalen, Topogr. Journ. B 7, H. 24—26. 
P. Blom. Beskrivelse af Valle Præstegjeld. Gjøvik 1896. 
C W. Rieck. Fra Fjeld og Hav. Christiania 1867. 
P. M. Segaard. 1 Fjeldbygderne. Christiania 1868. 
Yngvar Nielsen. Reisebreve og Folkelivsbilleder. Christiania 1880. 
