52 C 07 Ee ARBO, M.-N. KL 
af Ungheste — Forældrene vare bange for, at de skulde fortage sig. 
Selvfølgelig kunde det ikke blive nogen god Forskole for Livet med 
dets Arbeide og Stræv et saadant Ungdomsliv i Lediggang, og 
heraf kommer naturligvis for en hovedsagelig Del Mangelen paa Ud- 
holdenhed. Exercitien anstrænger dem derfor uforholdsmæssig i Begyn- 
delsen paa Grund af sin Uvanthed, men da deres Legemsbygning er 
god og de latente Krafter ofte store, kunne de ved tilstrækkelig Training 
blive gode Soldater — de ere ogsaa snille og godslige at behandle, da 
de ikke have Vest-Egdernes underlig sære, nærtagne Sind. 
Kvinderne faar Ros for at være arbeidsomme og flittige og nodes 
til at udføre meget grovt og tungt Udearbeide. De ere ofte meget net- 
hændte og flinke til at sy (saume), brodere (løisaume), strikke (spite), 
og væve og forarbeide i Almindelighed de Klæder, Folket bruger; men 
ogsaa for disses Vedkommende synes Husfliden at være i Tilbagegang 
mod tidligere (cfr. Eilert Sundt). 
Sætersdølen er en udpræget Aristokrat af Tenkeset — der er 
stærk Classeforskjel og mellem Gaardbrugeren, Husmanden og Tjeneste- 
folket en dyb Kløft. «Han er ein lause Kare og ein Husmandssone», 
heder det med en vis Ringeagt, selv om vedkommende har lagt sig 
Penge op og er et agtværdigt Menneske, og om en Gaardmandssøn, 
der staar i Begreb med at gjøre en Mesalliance, siges igjen: «Tænk. 
han vil have seg ei Tjenestjente, Dotter til en Husmanne». Pengene 
spille dog en stor Rolle og er vel den fornemste Grund til Kløften. 
Heri danner ogsaa Satersdolen en fuldstendig Modsætning til 
Befolkningen udenfor i Dalføret, hvor der ingen Standsforskjel er, og 
den bekjendte egdske demokratiske Lighed er gjennemgaaende. 
Forældrene tvinge derfor ofte sine Detre til at indgaa Ægteskab 
mod sin Villie, men saa er deraf da ogsaa Resultatet de bekjendte 
sætersdalske «Bruderov», der tidligere ei vare saa ualmindelige og be- 
tragtedes som fuldt lovlige; det har været Skik og Brug, at den ene 
Gut «tager Jenta fra den anden». Det er den Sætersdølen medfødte 
Frihedssands og dybe Uafhængighedsfølelse, der paa denne Maade rea- 
gerer mod al Tvang. 
Er det en rig Jente, hænder det derfor ofte, at hun er forlovet med 
en, men holder gode Miner med flere andre, ja kan endog lyse til 
/Egteskab, og da først indfinder den rette sig og tager Jenten; det kan 
endog hænde, at den, hvem Jenten holder mest af og helst vil have, 
først indfinder sig, naar der er lyst, og Bryllupskosten er kommen hjem, 
og det anses for et Mesterstykke og omtales som noget rigtig stort, at 
han «tok Jenta si» fra den og den. En Jente kan ogsaa lyse til Ægteskab 
>a 
