w. GRIMSGAARD. M.-N. Kl. 



den delvis derav betingede forskjellige stremhastighed. Blodet skal desuden 

 i den arterielle del av kapillærnettet staa under det sterkeste trj'k, hvorfor 

 der her siver mest plasma ud i omgivende væv, og blodet blir derved 

 mer koncentreret; til gjengjeld vil det større tryk, som den interstitielle 

 vædskestrøm staar under, bevirke en overgang av vædske i de begyndende 

 fineste veners kargebet, ligesom ogsaa derved faren for tilblanding av 

 vævssaft i bloddraaben blir større. 



Til disse rent mekaniske momenter kommer saa den tidligere paa den 

 osmotiske procès beroende forskjellige sammensætning av blodet til at 

 gjøre sig gjeldende; thi samme forhold, som ovenfor er omtalt mellem 

 blodlegemer og blodplasma, er ogsaa tilstede mellem blodet indenfor blod- 

 karrene og vævsvædsken udenfor samme. 



Alle disse forstyrrende faktorer kræver sands^'nligvis yderst ringe del 

 av et sekund til at gjøre sig gjeldende, og vi maa derfor regne med, at 

 kapillærblodet statù'g kan være udsat for forandringer selv indenfor det 

 korte tidsrum, som et og samme forsøg varer. Her er der dog den fordel, 

 at vi har med forholdsvis større blodmængder at gjøre ; men hvor dette 

 ikke er tilfældet, som f. eks. i tællingsmetoden, vil disse ændringer kunne 

 have vidtrækkende betydning for metodens brugbarhed i det hele taget. 



Blodet synes saaledes at være i stadig vekslende sammensætning, 

 saaat prover tagne umiddelbart efter hinanden og efter samme princip 

 teoretisk maatte kunne tænkes at vise hoist forskjellige resultater. Bevi- 

 sende i saa henseende synes Koeppe's forsøg no. 5, 10, 11, 12, 13, 14, 15 

 at være, hvor prover fra samme person og sandsynligvis i fortsat række- 

 folge alligevel viser store differenser, idet blodlegemevolumet varierer fra 

 49,3 til 55,6 " 11 med samme fortyndingsvædske (2' o " b bichromat). Er det 

 saa, viJde det jo være umuligt selv ved at tage et gjennemsnit av flere 

 prøver at faa en bestemt størrelse til sammenligning med prover, tagne 

 under andre forhold; her tales selvfølgelig kun om variationer indenfor de 

 fvsiologiske grændser. 



ll\ad man derfor med henblik paa det ovenstaaende maa iagttage ved 

 den tekniske udførelse, er folgende: 



Huden maa paa det angjeldende sted efter rengjøring og tørring faa 

 sit normale udseende igjen. 



Stikket maa være saa dybt, at blodet rinder frit ud, og man maa 

 strengt undgaa at trykke det ud av fingren, da man derved faar endel 

 vævssaft med, som i sin kemiske og korpuskulære sammensætning er for- 

 skjellig fra blodets. Det er vel tvilsomt, om dette alligevel helt kan und- 

 gaaes. Jeg havde tænkt mig muligheden av at udelukke disse feilkilder 



