igio. No. 6. DE MØRKE MAANEDERS INDFLYDELSE PAA BLODET. 77 



»h'lld end dc fleste ckspeditioiicr liar hat, og ligc fuldt foltc vi ikke snæv 

 >av melankoli eller nugen slig sindstilstand ■=. 



Der gjør sig her selvfølgelig iinli\ iduelle ibrskjelligheder gjeldende i 

 lighed med, hvad jeg har iagttaget for soxnloshedens vedkommende i 

 morkctiden, idet enkelte er meget plaget derav, medens andre derimod 

 klager over det modsatte; lyset selv skal jo egentlig have en irriterende 

 indflydelse paa sindet, dog skal lysstraalerne virke forskjellig, alt efter sin 

 farve — blaat beroliger, rodt irriterer. Personlig maa jeg sige, at morkc- 

 tiden ikke netop har lagt nogen udpræget dæmper paa min sindsstemning, 

 omend jeg maa erkjende, at sollysets tilbagekomst altid har \ærct imødcseet 

 med jublende fryd — det har dog faaet det til at »h-sne< baade udeog 

 inde. — Uffel.manx paapeger, hvorledes træthedsfølelsen hos bjergbestigere 

 formindskedes, naar snebrillerne lægges væk og lyset i hele sin fylde faar 

 udfoldc sin virkning. 



KiTASATO mener, sollyset skulde virke paa ptomainerne i blodet (?|. 



Loiii! har villet jevnføre planternes »heliotropisme med lysvirkningens 

 forhold hos dyr, idet den skulde bero paa en oget eller mindsket muskel- 

 spænding med en derav betinget forskjellig intensitet i stofvekselprocessen. 



Paa en rent negativ maade forholder Kruse sig, idet han frakjender 

 lyset enhver gunstig indflydelse paa det menneskelige legeme. I denne 

 forbindelse vil jeg anfore, hvad Schof.nenbkrgek beretter om grubeheste: 

 ) — at de kan leve fra 10 — 24 aar udelukket helt fra soll3-s og alligevel 

 befinde sig \ el, naar de blot bliver pleiet og fodret godt": ; en mangel paa 

 transpiration og en glansløs hud skal dog være en følge av det stadige 

 mørkes indvirkning; ogsaa katte og guldfiske skal uden ulempe kunne bo 

 i disse gruber. 



K/(Pt/iiiiigrii.< forskjellige farM har betydning for straalernes forskjel- 

 lige evne til at trænge igjennem denne. 



L}-set har en merkbar indflydelse paa einliiyoiiets udinkliug. 



I bedømmelsen av mørketidens indn3-delse paa blodet maa man strengt 

 udskille de fænomener, der kunde bero paa en skorlnitisk tilstand hos ved- 

 kommende. Skorbut kan optræde saavel hos polarfarere som hos den fast- 

 boende befolkning. Den kan undertiden vise sig væsentlig som en anæ- 

 misk tilstand uden tandkjodslidelse og blødning ellers; poikilokyter og 

 mikrokj'ter er her et vanligt fund, og saavel hæmoglobinmængden som 



