152 



HARBITZ OG GRØNDAHL. M.N. Kl. 



rosetter, bestaaende av leucin og lignende, som adskillig kan ligne aktino- 

 mykose, og som han fandt 9 ganger i sputum blandt 37 pueumonikere. 



Likeledes har GalliA'alerio anvendt det for et tilfælde av aktinom}-- 

 kose hvor der fandtes korn uten kolber i pusset; endvidere har Haberson 

 & HicKENS anvendt det om et tilfælde av multiple abscesser i lever og 

 lunge, hvor pusset indeholdt korn som bestod av streptokokker. 



De fleste øvrige forfattere benytter imidlertid pseudoaktinom^'kose som 

 betegnelse for et tilfælde hvor pusset indeholder korn, men hvor der ved 

 dyrkning ikke faaes actinomyces-arter. 



.Allerede i 1890 hadde Mosselma.nn-Liénaux fra kvægaktinomykose 

 faat vekst av en mikrobe som kun vokste i buljong og aldeles ikke lignet 

 actinomyces ^ 



Det første tilfælde av lignende fund hos mennesker er beskrevet av 

 MosETiG-MooRHOF: en submaksillær absces fra en kariös tand hadde bredt 

 sig, gaat ned til lungen med gjennembrud til pleurahulen og til mellem- 

 gulvet med retroperitoneal sænkning. Her fandtes i pusset korn av et 

 mycelium der var større end aktinomykosens, og hvor traadene ogsaa var 

 tykkere og viste uegte forgreninger. 



Flere tilfælde offentliggjordes av Po.ncet og Dor, Rebaul o. fl. Allerede 

 i 1896 kunde Poncet opstille et skema for forskjelligheterne mellem ak- 

 tinomj^kose og pseudoaktinomykose, hvorav den vigtigste var at kor- 

 nene ved pseudoaktinomykose var større, fastere, viste grovere, ikke for- 

 grente traader ; ogsaa veksten i kultur var sterk allerede i lepet av 24 timer. 

 Buljong blev uklar. 



Videre fandt Sawtsche.nko i 1896 (cit. efter Poncet og Bérard) en egen 

 mikrobe i et eiendommelig tilfælde som adskillig lignet en brystaktinomykose 

 med sænkningsabsces, men adskilte sig ved en modbydelig (og syrligl lugt 

 av pusset, ved sin hastighet til at danne nye fistler samt mangel paa evne til 

 at fremkalde induration om disse. Kornene viste sig at være en zoogloea av 

 stavbakterier, av hvilke de største var ubevægelige og fandtes i det centrale 

 parti, mens der i periferien var mindre og bevægelige staver. De far- 

 vedes ikke efter Gram's metode, men med metj-lenblaat og karbolfuchsin. De 

 mindste staver tok farven bedst. Ved dyrkning viste den sig at være en 

 ren anaerob mikrobeart, der blot vokste ved 37°. Bedst vekst kom der i bul- 

 jong, paa agar og flytende blodserum. Buljongen blev uklar, og paa bunden 

 dannedes korn, som lignet dem i pusset. Ogsaa serum blev uklar. Paa 

 glycerinagar dannedes korn. Mikroskopisk saaes i 2 — 3 dages kulturer staver, 

 i 10 — 12 dages ogsaa granulerte traader og lange staver. Utsat for luft 



' Cit. efter Berestnew. 



