igiO. No. 7. AKTINOMYKOSEN. 161 



per. Efter 12 — 15 dage er der ingen 3-derligere vekst. Selv om kulturen blir 

 gammel, danner der sig aldrig noget hvitt belæg ovenpaa, der kommer aldrig 

 lufthyfer. Kolonierne flyter ikke sammen (jfr. pl. I\', fig. 4). 1 lupeforstorrelse 

 ser man et tæt midtparti med en straaleformet zone av fint mycelium. Naar 

 man med platinanaalen vil ta kolonierne ut, viser disse sig at hefte fast til 

 substratet, saa der kun med vanskelighet kan fjernes noget av kulturen. Denne 

 fastheftning betinges av at kolonierne sender mycelietraader nedover i næ- 

 ringsmediet ; dette sidste tegn er overordentlig karakteristisk og er ens for 

 de fleste actinomyces-arter og gjenfandtes, som senere skal sees, ogsaa 

 ved actinomyces bovis og a. Atfanassiew. Der sker ingen farveforandring 

 av soppen eller næringsmediet selv ved lang tids dyrkning. 



1 liiiljoiig, neutral eller svakt sur, vokser actinom^'ces godt, saavel 

 aerobt som anaerobt. En hovedbetingelse for at faa vekst er imidlertid at 

 der saaes ut noksaa rikelig materiale. Allerede efter 2 dage ser man at der 

 paa bunden danner sig fine smaa runde, hvite korn. De tiltar i størrelse, 

 slutter sig sammen og har efter 12 — 14 dage dannet en omtrent hampefrø- 

 stor eller noget større hvitlig knollet klump eller et klumpet, kornet bund- 

 fald. Ved kraftig rystning av glasset kan klumpen opdeles i mindre styk- 

 ker. Buljongen blir fuldstændig klar. Med platinanaalen foles bundfaldet 

 noksaa fast, litt spredt. Nogen meget rikelig vekst blir der aldrig (jfr. pl. I\', 

 fig. 3). Der har heller ikke været nogen særlig forskjel om der utsaaes 

 aerobt eller anaerobt; dog synes veksten at gaa hurtigere anaerobt. Jo 

 rikeligere materiale der utsaaes desto mer vekst faar man. 



Kulturerne kan imidlertid ogsaa utvikle sig under et andet billede. 

 Har materialet været forholdsvis litet eller er blit fint suspendert i væsken 

 (f. eks. ved saaning fra koloni i hoi agarskikt), kan det hænde at man blot 

 faar et meget sparsomt bundfald av ganske smaa fine korn. Efterhaanden 

 avsætter der sig ogsaa paa glassets sider i avtagende mængde ovover 

 smaa hvite korn som kolonier. Disse hefter noksaa fast, men kan avry- 

 stes og synker da tilbunds (jfr. pl. V, fig. i|. Under lupen viser ogsaa disse 

 det karakteristiske billede av radiært utstraalende mycelium. Buljongen for- 

 blir klar. Ogsaa i inficerte kulturer kan man se noget lignende. Her blir 

 buljongen hurtig blakket, og der kommer et bundfald av mikrober og ofte 

 ogsaa en overflatehinde. Efter 6 — 8 dage kan der imidlertid vise sig en 

 del tættere hvite korn paa siderne av glasset. De vokser en del i størrelse, er 

 runde og adskiller sig tydelig fra den øvrige fine suspension av mikrober 

 eller de finkornete støvlignende masser som undertiden kan afsætte sig paa 

 siderne av glasset. Set med lupe viser kolonierne det karakteristiske 

 utseende. 



Vid.-Selsk. Skrifter. I. M.-N. Kl. 1910. No. 7. H 



