13 
skulle undgått uppmärksamhet och betraktats som en O. Lamarckiana. 
Den andra gigas-mutanten erhöll jag redan mitt första försöksår, 
1907. Denna hade betydligt starkare utpräglade gigas-karaktärer, 
var så gott som intermediär mellan O. Lamarckiana och gigas. 
Denna gigas-form var rödnervig, men ej konstant, utan afklöf en 
mindre ?/o hvitnerviga individer (dock i mendelska talförhållan- 
den), och dessa representerade en tredje gigas-typ, som kom pE 
VRrRIES O. gigas ganska nära. Således har jag erhållit trenne gigas- 
typer, som alla beteckna habituellt olika gradationer mellan O. 
Lamarckiana och DE VRIES' O. gigas. Dessa äro förresten ej de enda 
gigas-typer, som äro kända. Äfven miss Lutz och Stomprs ha funnit in- 
termediära former mellan O. Lamarckiana och 0. gigas, och enligt ett 
meddelande, som jag erhållit från GATES, har äfven han från enitaliensk 
botanisk trädgård erhållit en gigas-typ, som ej är identisk med DE 
VriIeES' form. Hvad således O. gigas beträffar, ha vi tydligen ej att 
göra med en elementarart, utan med en mutantgrupp, liksom fallet 
var med lata- och rubrinervis-grupperna. En viktig skillnad ligger 
emellertid däri, att de olika gigas-formerna bilda en med 0. La- 
marckiana kontinuerligt förbunden serie, under det att lata- och rubri- 
nervis-gruppernas former voro som typer diskontinuerligt skilda från 
stamarten. Schematiskt återges denna skillnad af nedanstående fig. 
—--TUbTITRETViS - GTUPP 
Ö 
a 
N ”Jigas-grupp 
/ | E 
Re O.Lamarckaiana 
— Uta -Grupp 
Egendomligt för pE VriEs' O. gigas är vidare dess utomordentligt 
stora variation, hvilken gör, att den ger intryck af endast en ge- 
nomsnittstyp med stor både kvalitativ och kvantitativ variation. 
Äfven min gigas-typ från 1907 visade stor kvantitativ variation, 
som jag konstaterat vara ärftlig. Vid undersökning af olika organ 
visade det sig vidare, att denna variation ej var korrelativ, utan 
att olika organ varierade oberoende af hvarandra, hvilket visar, 
att flera själfständiga kvantitativa egenskapsenheter ligga till grund 
för densamma. Samtliga ofvan berörda fakta antyda, att gigas 
typen är af komplicerad beskaffenhet, och skulle få sin förklaring, 
om man antager, att vi i gigas-typen ha att göra med en hopning 
