214 
fynd af samma växt, nämligen i östra delen af Starrkärret, ett nyligen 
afdikadt och såsom betesslätt omvandladt kärr beläget i Väster Fernebo 
s:n, Västmanlands län några hundra meter söder om rågången mot Da- 
larna. 
Skinnskatteberg den 21 december 1912. 
Valdemar Samuelsson 
e. jägmästare, 
Solorina bispora Nyl. funnen i Jämtland. 
I Synopsis methodica Lichenum - (1860), p. 231, beskref W. NYLANDER 
en Solorina, S. bispora, som till sitt allmänna utseende föga afviker från 
S. saccata (L.) men som har endast två sporer i hvarje sporsäck. Till 
storleken äro också sporerna annorlunda än hos sistnämnda art, i det 
att de enligt NYLANDER äro 65—88 wu långa och 33—42 u tjocka (hos 
S. saccata 32—60 mu långa, 18—27 u tjocka). Apothecierna äro djupare 
insänkta, bålen svagare utvecklad och på öfversidan försedd med ett 
fint nätverk af små sprickor. 
NYLANDER beskref arten efter exemplar från Pyrenéerna och Savoyen. 
Senare är den anträffad mångenstädes i Alperna, på Kaukasus, i Skot- 
land (blott på ett ställe i S. Grampians), på Färöarna, Island och Grön- 
land. Däremot har, för så vidt jag kunnat finna, hittills ej förelegat 
någon uppgift om dess förekomst på den skandinaviska halfön eller i 
Finland. Den omnämnes icke i TH. M. FRIES, Lichenes Arctoi (1861). 
W. NYLANDER, Lichenes Scandinavize (1861), den af Botaniska bytesföre- 
ningen i Uppsala utgifna förteckningen öfver Skandinaviens lafvar (1880), 
E. WaInIo, Adjumenta ad Lichenogr. Lapp. fenn. atque Fenn. boreal. 
(1881), P. J. HELLBOM, Norrlands lafvar (1884), B. NILSON, Die Flechten 
des Sarekgebirges (1907) eller B. LYNGE, De norske busk- og bladlaver 
(1910). 
Att döma efter uppgifterna i HELLBOMS Norrlands lafvar och samma 
författares arbeten öfver Lapplands lafvegetation tycks S. saccata vara 
rätt sällsynt i norra Sverige. För Jämtland anför HELLBOM endast två 
fyndorter, Lockne och Brunflo, båda belägna i silurområdet. Somma- 
ren 1910 anträffade jag den vid Ristafallet. Förliden sommar insamlade 
jag en Solorina, som jag trodde vara samma art, på Vällista och Snasa- 
högen samt vid Skurdalsporten. Först för kort tid sedan underkastades 
emellertid detta material en mikroskopisk granskning, och det visade sig 
då, att här i stället förelåg S. bispora, således en för den skandinaviska 
floran ny art. Alla tre fyndorterna äro belägna ofvan trädgränsen. Då 
arten således visat sig förekomma på från hvarandra ganska långt skilda 
ställen i Jämtland, är det högst antagligt, att den uppträder äfven annor- 
städes i fjälltrakterna på den skandinaviska halfön, och det är sannolikt, 
att den redan långt förut anträffats, ehuru den förväxlats med S. saccata. 
