217 
varnas systematik. På förarbetena till detta arbete koncentrerade han 
sin verksamhet och det insamlade materialet, särskildt från Lappland, 
var synnerligen mångsidigt och af enastående stort omfång. 
GösTA LÅNGS anspråkslöshet samt stora själfkritik i förening med att 
all hans verksamhet var inriktad på detta större samlande arbete >»Li- 
chenographia Fennica» äro väl orsakerna till att hans utgifna uppsatser 
hvarken äro många eller omfattande: Lichenes Savonie borealis (Act. Soc. 
pro Faun. et Flor. Fenn., Vol. 34, n:o 3, 1912, s. 1—43); Några sällsynta 
eller för Sverige nya Cladonia-arter (Bot. Not. 1912, s. 33—37) samt flera 
korta notiser om lafvar i Meddel. af Soc. pro Fauna et Flora Fennica, 
såsom: ' Acolium sessile, ny för Finland (1. c., häft. 35, 1909;-s. 131); Cla- 
donia glauca från Kyrkslätt (4. c., häft. 37, 1911, s. 89). Därjämte läm- 
nade han bidrag till exsickatverket: »Kryptogamee exsiccate edite a 
Museo Palatino Vindobonensi>. 
Med ett flärdfritt väsen, ett anspråkslöst uppträdande och en exempla- 
risk renhet och enkelhet i lefnadsvanor förenade GÖSTA LÅNG en omut- 
lig rättrådighet, en enastående arbetsförmåga och en mer än vanlig hän- 
gifvenhet åt den vetenskapsgren, åt hvilken han ägnade sitt lif. 
Det är sannolikt, att om GÖSTA LÅNG ej mottagit sekreterarebefattnin- 
gen i renbeteskommissionen skulle han nu lefvat och fått fullfölja sitt 
lifsarbete. Det blinda ödet slog honom, och han stupade midt i sin 
forskaregärning i främmande land; må vi svenska botanister därför sända 
honom en erinrans tanke. 
Selim Birger. 
