335 
företaget delvis erhållit ekonomiskt understöd genom en dona- 
tion. Af grannländernas ortnamn äro Norges i det närmaste färdig- 
publicerade; endast 4 amt återstå ännu, men materialet i dessa 
torde vara bearbetadt. I Danmark tillsattes år 1910 en kommitté 
för undersökningen af de danska ortnamnen, och nu på våren har 
den första delen af dess arbete, >Kobenhavns amts landsbynavne>, 
utkommit. I Finland planlägges en undersökning öfver de svenska 
ortnamnen. 
Som synes är det för Sveriges vidkommande närmast fråga om 
trakter, hvilkas namn böra ha en hel del saker af vikt att säga 
oss. Man får blott beklaga, att ortnamnskommittén 1911 såg sig 
nödsakad föreslå en inskränkning i arbetet, så att för framtiden 
endast viktigare afsöndringar och andra lägenheter medtagas; det 
är i all synnerhet smålägenheterna, som skulle intressera oss. Be- 
träffande dessa få vi således till stor del lita på hvad den privata 
företagsamheten bland särskildt de yngre språkmännen kan bära 
för frukter. 
ANFÖRD LITTERATUR. 
ANDERSSON, GUNNAR, Hasseln i Sverige fordom och nu. sS. G. U. Ser. 
Ca. N:o 3. Stockholm 1902. 
BLYTT, AXEL, Haandbog i Norges Flora. Efter forfatterens doed afsluttet 
och udgivet ved OvE DaAHuL. Kristiania 1906. 
CONWENTZ, H., Om skydd åt det naturliga landskapet jämte dess växt- 
och djurvärd, särskildt i Sverige. Ymer 1904. 
FRÖDIN, OTTO, En svensk pålbyggnad från stenåldern. Fornvännen 1910. 
HöGBOM, A. G., Studier öfver Upplands äldre bebyggelsehistoria. Ymer 
1912. 
KRISTENSEN, MARIUS, Folkelige planteslegter. Et stykke uvidenskablig 
botanik. Fästskrift till H. F. FEILBERG 1911. (Svenska Lands- 
målen 1911). 
KUPFFER, K. RB., Bemerkenswerte Vegetationsgrenzen im Ost-Balticum. 
Verhandl. d. Botan. VWVereins d. Prov. Brandenburg Vol. XLVI. 
Abh. I. 
LUNDBERG, OSKAR, och SPERBER, HANS, Härnevi. Uppsala Universitets 
Årsskrift 1911. Uppsala 1912. 
— —, Den heliga murgrönan. Till ortnamnet Wrindavi. Namn och : 
Bygdr 1913: 6; 1. 
