346 
också en utförlig förklaring på fenomenet. — Uppfrysningen måste 
naturligtvis verka. hämmande på växternas normala utveckling. I 
synnerhet är det rotsystemet, som blir lidande. 
HEMMENDORFF (21) anför å sid. 29 bland sina meteorologiska 
observationer en mycket låg relativ luftfuktighetssiffra: 277. 
Jag gjorde hvarje dag afläsningar å torr och fuktig termometer och 
har sedan beräknat den relativa fuktigheten efter ett tabellverk af 
PERNTER (Jelineks Psychrometer-Tafeln. Anhang: Hygrometer- 
Tafeln von J. M. PERNTER. Herausgegeben von W. Trabert. Leip- 
zig 1911). Så låg siffra som HEMMENDORFFS har jag dock ej 
lyckats erhålla. Den lägsta fuktighet jag observerat är 384 (22 
Tel LS ee 
Alla dessa faktorer bidraga till att öka transpirationen hos de 
växter, som lefva på alfvaret. Enkla försök med afskurna kvistar 
visade, hur transpirationsförlusten under alla tider på dygnet var 
större på alfvaret än i löfängarna nedanför landborgen. Dessa för- 
sök utfördes med Potentilla fruticosa, Ribes rubrum, Rosa sp. och 
Rubus caesius. De speciella alfvarväxterna ha dock i allmänhet 
förmåga att nedsätta transpirationen och torde därför transpirera 
mindre än andra växter på samma plats. 
Jag har här ofvan (sid. 338—346) endast berört de klimatiska fak- 
torer, som bidraga till utbildandet af den egendomliga alfvarvegeta- 
tionen. Angående de viktigaste faktorerna, de edafiska, vill jag 
endast hänvisa till WiTTE, som utförligt behandlat dem (41). Han 
meddelar (sid. 22—26) en del analyser både öfver jordartens korn- 
storlek och dess kemiska sammansättning. En sak, som hittills ej 
undersökts, men som vore ännu viktigare att erhålla kännedom 
om, är emellertid jordens vattenhalt vid olika tillfällen och dess 
förmåga att kvarhålla vatten. Särskildt vore det ju intressant att 
se, om icke den efter en tids torka till utseendet alldeles torra jor- 
den dock hölle någon fuktighet. Så måste ju vara fallet, då väx- 
terna äfven vid stark torka länge kunna hålla sig turgescenta. De 
få analyser jag gjort öfver prof af alfvarjord synas också peka åt 
det hållet, ehuru de icke äro utförda med den noggrannhet, att jag 
här kan meddela dem. 
ALFVARVÄXTERNAS OSMOTISKA TRYCK. 
FitTING (11) har i Zeitschrift för Botanik 1911 publicerat en 
mycket uppmärksammad afhandling om ökenväxternas ekologi, 
